Loading AI tools
мова абхазів, північно-західна кавказька мова походить із північно-західної Грузії; поширена в Абхазії та Туреччині й країнах Близького Сх З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Абха́зька мо́ва (аԥсуа бызшәа, аԥсшәа) — північнокавказька мова, що належить до абхазо-адизької сім'ї мов. Поширена на теренах Абхазії та Туреччини, переважно серед абхазів. Офіційна мова автономної республіки Абхазія, що в Грузії. Також, разом із російською мовою, є "державною мовою" у невизнаній республіці Абхазія, що закріплено у статті 6 "Конституції Абхазії".[2]
Належить до абхазо-адизької сім'ї мов, яку разом з нахсько-дагестанською переважна більшість дослідників включають до північнокавказької надсім'ї мов. Складається з двох основних говорів — абжуйського (лежить в основі літературної мови) та бзибського.
Абхазька мова належить до групи абхазо-адиґських мов, які входять у сім'ю так званих кавказьких мов, а саме у північно-західнокавказьку мовну надсім'ю, що й підтверджує автохтонність абхазів. Абхазо-адиґські мови розповсюджені не тільки на Кавказі, але і в Росії, Туреччині, Сирії, Йорданії і на них сьогодні говорять близько одного мільйона ста тисяч осіб. Ця статистика називає набагато меншу кількість абхазів світу, які зафіксовані у результаті різноманітних переписів населення у різних країнах. І цей парадокс пояснюється, напевне, тільки одним — протягом століть сотні тисяч абхазів були переважно насильницьки (а подекуди й добровільно) асимільовані у різних країнах, але у побуті зуміли зберегти ту життєдайну ниточку, яка одна все ще пов'язувала їх з предками, зі своїм справжнім народом, його культурою та історію і підтверджувала той факт, що ця людина насправді є абхазом, ким би вона офіційно не вважалася у країні проживання. Українцям діяспори добре знайома така ситуація, і вони на собі перевірили, як складно і в той же час вкрай важливо зберегти мову свого народу у будь-якому іншомовному середовищі.
В 1882 році П. К. Услар склав алфавіт для абхазів на основі російської графіки. Письмо було орієнтоване на бзибський діалект. В перший період розвитку абхазької писемності (кінець XIX — початок ХХ століть) видавалися окремі підручники, здійснювалися переклади книг релігійного характеру. Дореволюційна письменність була слабко розвинута, нею користувалося невеличка кількість грамотних людей. У радянські часи в Абхазії розвернулася інтенсивна робота по вдосконаленню національної писемності і літературної мови, а також впровадженню їх у різні сфери господарчого і культурного життя народу. В 1928 році на абхазо-адигській конференції було прийнято рішення про латинізацію писемності, котра проіснувала десять років. З 1938 по 1954 рік абхази користувалася грузинською графікою, потім знову перейшли на кириличну графіку.
Літера | Транслітерація | Латинка | Арабська | МФА | Літера | Транслітерація | Латинка | Арабська | МФА |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Аа | a | Aa | ٸا | /a/ | Мм | m | Mm | م | /m/ |
Бб | b | Bb | ب | /b/ | Нн | n | Nn | ن | /n/ |
Вв | v | Vv | ۋ | /v/ | Оо | o | ǝa/Oo | ٸوً | /o/ |
Гг | g | Gg | گ | /g/ | Ҩҩ | o̩ | J̈j̈ | څ | /ɥ/ |
Гьгь | g' | Ǵǵ | گِ | /gʲ/ | Пп | p | P̌p̌ | پ | /pʼ/ |
Ҕҕ | g̍ | Ɣɣ | غ | /ɣ/ | Ҧҧ | ṗ | Pp | ڀ | /p/ |
Ҕьҕь | g̍' | Ɣ́ɣ́ | غِ | /ɣʲ/ | Рр | r | Rr | ر | /r/ |
Дд | d | Dd | د | /d/ | Сс | s | Ss | س | /s/ |
Дəдə | do | Dǝ dǝ | دُ | /dʷ/ | Тт | t | Ťt̆ | ت | /tʼ/ |
Џџ | ǰ | Ǯǯ | ج | /dʐ/ | Тəтə | to | Ťǝ t̆ǝ | تُ | /tʷʼ/ |
Џьџь | ǰ' | Ʒ́ʒ́ | جِ | /ʥ/ | Ҭҭ | t̢ | Tt | ݖ | /t/ |
Ее | e | Ee | ٸې | /e/ | Ҭəҭə | t̢o | Tǝ tǝ | ݖُ | /tʷ/ |
Ҽҽ | c̍ | Čč | چ | /ʦ̢/ | Уу | u | ǝy/Uu | ٸۇ | /w, u/ |
Ҿҿ | c̨̍ | Č̣č̣ | ڄ | /ʦ̢ʼ/ | Фф | f | Ff | ف | /f/ |
Жж | ž | Žž | ژ | /ʐ/ | Хх | x | Xx | خ | /x/ |
Жьжь | ž' | Źź | ژِ | /ʑ/ | Хьхь | x' | X́x́ | خِ | /xʲ/ |
Жəжə | žo | Žǝ žǝ | ژُ | /ʐʷ/ | Ҳҳ | x̢ | Hh | ح | /ћ/ |
Зз | z | Zz | ز | /z/ | Ҳəҳə | x̢o | Hǝ hǝ | حُ | /ћʷ/ |
Ʒʒ | ʒ | Ʒʒ | ڎ | /ʣ/ | Цц | c | Cc | ڟ | /ʦ/ |
Ʒəʒə | ʒo | Ʒǝ ʒǝ | ڎُ | /ʣʷ/ | Цəцə | co | Cǝ cǝ | ڟُ | /ʦʷ/ |
Ии | i | Jy jy/Ii | ٸىِ | /i, j/ | Ҵҵ | c̅ | C̣c̣ | ۯ | /ʦʼ/ |
Кк | k | Ǩǩ | ڮ | /kʼ/ | Ҵəҵə | c̅o | C̣ǝ c̣ǝ | ۯُ | /ʦʷʼ/ |
Кькь | k' | K̇k̇ | ڮِ | /kʲʼ/ | Чч | č | Ćć | چِ | /tɕ/ |
Ққ | k̢ | Kk | ك | /k/ | Ҷҷ | č̢ | Ć̣ć̣ | ڄِ | /tɕʼ/ |
Қьқь | k̢' | Ḱḱ | كِ | /kʲ/ | Шш | š | Šš | ش | /ʂ/ |
Ҟҟ | k̄ | ق | /qʼ/ | Шьшь | š' | Śś | شِ | /ɕ/ | |
Ҟьҟь | k̄' | Q́q́ | قِ | /qʲʼ/ | Шəшə | šo | Šǝ šǝ | شُ | /ʂʷ/ |
Лл | l | Ll | ل | /l/ | Ыы | y | Yy | ٸى | /ə/ |
Окремо стоять дві літери ь та ә, які не позначають якихось звуків, але у поєднанні з іншими буквами утворюють нові звуки. При цьому ь пом'якшує попередню літеру, а ә — огублює (тобто звук вимовляють за участі губ). Утворені диграфи включено в абетку.
Дієвідмінювання — багатоособове. Дієсловам властиві: особа, граматичні класи, час, спосіб. Відмінювання розвинене слабо. У граматичному класі особи виділяються підкласи — чоловічий і жіночий. Роль відсутніх відмінків виконують префікси. Ергативна конструкція речення. Післяйменники відіграють роль прийменників. Звуковий склад Абхазької мови багатий на приголосні звуки (в літературній мові — 56). Писемність на основі кирилиці з 1862, на латинській основі — з 1928, на грузинській — з 1938, знову на кирилиці — з 1954.
Всебічне наукове вивчення абхазької мови було розпочато відомим російським кавказознавцем П. К. Уларом, автором першої «Граматики абхазької мови» (Услар П. К. Этнография Кавказа. Раздел І. Языкознание. Тифлис, 1887). Ця граматика не втратила своєї наукової цінності і натепер. В перший період розвитку абхазької писемності (кінець XIX — початок ХХ століть) видавалися окремі підручники, здійснювалися переклади книг релігійного характеру. Дореволюційна письменність була слабко розвинута, нею користувалося невеличка кількість грамотних людей. За радянських часів абхазька національна літературна мова обслуговувала такі сфери, як радіо- і телепередачі, шкільне навчання; на абхазькій мові велося викладання на факультеті мови і літератури Сухумського педінституту, працював театр, виходили різноманітні суспільно-політичні і художні видання. Задля розвитку літературної мови багато зробили письменники Абхазії Д. Гуліа, С. Чанба, І. Когоніа, І. Папаскірі, Б. Шинкуба, М. Хашба, І. Тарба та інші.
«Заповіт» Т.Шевченка абхазькою мовою (переклав Дирміт Іасиф-іпа Ґуліа)
|
Джерело: Українська бібліотека
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.