Loading AI tools
Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Turkmeniska (Түркмен, Türkmen, Түркмен дили, Türkmen dili) är ett sydvästligt turkspråk som talas av omkring 5 miljoner. Det talas av omkring 3 430 000 personer i Turkmenistan, där det är officiellt språk, av cirka 500 000 i Iran, av cirka 400 000 i Afghanistan samt av mindre grupper i Irak, Syrien och Turkiet (cirka 1000 personer). I norra Irak finns en grupp som ibland benämns turkmener, men deras språk är egentligen en variant av azerbajdzjanskan.
turkmeniska | |
Түркмен | |
Talas i | Turkmenistan, samt av minoriteter i Iran, Afghanistan, Irak, Syrien, Kina och Turkiet |
---|---|
Region | Centralasien |
Antal talare | 6 403 533[1] |
Språkfamilj | turkmeniska |
Officiell status | |
Officiellt språk i | Turkmenistan |
Språkkoder | |
ISO 639‐1 | tk |
ISO 639‐2 | tuk |
ISO 639‐3 | tuk |
Turkmeniska uppvisar vokalharmoni, agglutination, samt avsaknad av grammatiskt genus och oregelbundna verb. Ordföljden är subjekt–objekt–predikat.
Turkmeniska tillhör den turkiska språkfamiljen, vilken stundom grupperas i en altaisk överfamilj. Det tillhör den sydvästturkiska (eller oghuziska) undergruppen, mer specifikt till den östoghuziska gruppen. Denna grupp innefattar även khorasanturkiska. Till den sydvästturkiska (eller oghuziska) undergruppen tillhör också de turkietturkiska och azerbajdzjanska språken, samt några mindre språk.
Turkmeniskan skrevs med arabisk skrift fram till 1928 då den latinska infördes i Turkmenistan. Denna ersattes i landet 1940 av den kyrilliska skriften. Efter Sovjets fall har en återgång till det latinska alfabetet delvis genomförts i Turkmenistan.
Kyrilliskt | Latinskt | Fonetik | Transkribering |
А а | A a | [a] | a |
Б б | B b | [b] | b |
В в | W w | [v~β] | v |
Г г | G g | [g], [ʁ] | g |
Д д | D d | [d] | d |
Е е | E e Ýe ýe | [e]/[je] | e, je |
Ё ё | Ýo ýo | [jo] | jo |
Ж ж | Ž ž | [ʒ] | zj |
Җҗ | J j | [ʤ] | dzj |
З з | Z z | [z~ð] | z |
И и | I i | [i] | i |
Й й | Ý ý | [j] | j |
К к | K k | [k~q] | k |
Л л | L l | [l] | l |
М м | M m | [m] | m |
Н н | N n | [n] | n |
Ң ң | Ň ň | [ŋ] | ng |
О о | O o | [o] | o |
Ө ө | Ö ö | [ø] | ö |
П п | P p | [p] | p |
Р р | R r | [r] | r |
С с | S s | [s~θ] | s |
Т т | T t | [t] | t |
У у | U u | [u] | u |
Ү ү | Ü ü | [y] | ü |
Ф ф | F f | [f] | f |
Х х | H h | [h~x] | ch |
Ц ц | C c | [ʦ] | ts |
Ч ч | Ç ç | [ʧ] | tj |
Ш ш | Ş ş | [ʃ] | sj |
Щ щ | Şç şç | [ʃʧ] | sjtj |
Ъ ъ | |||
Ы ы | Y y | [ɯ] | y |
Ь ь | |||
Э э | E e | [e] | e |
Ә ә | Ä ä | [æ] | ä |
Ю ю | Ýu ýu | [ju] | ju |
Я я | Ýa ýa | [ja] | ja |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.