Loading AI tools
schweizisk fysiker Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Horace-Bénédict de Saussure, född 17 februari 1740 i Genève, död där 22 januari 1799, var en schweizisk naturforskare; far till Nicolas-Théodore de Saussure, farfar till Henri de Saussure.
Horace-Bénédict de Saussure | |
![]() | |
Född | 17 februari 1740[1][2][3] Conches[4], Schweiz |
---|---|
Död | 22 januari 1799[1][2][3] (58 år) Genève[4][5] |
Begravd | Cimetière des Rois |
Medborgare i | Republiken Genève[4] och Frankrike |
Utbildad vid | Genèves universitet[4] ![]() |
Sysselsättning | Fysiker[6], universitetslärare[4], politiker[4], alpinist[4], meteorolog[4], botaniker[4], geolog[4] |
Arbetsgivare | Genèves universitet (1762–)[4] |
Barn | Albertine Necker de Saussure (f. 1766)[7] Nicolas-Théodore de Saussure (f. 1767)[8] Alphonse de Saussure (f. 1770)[9] |
Föräldrar | Nicolas de Saussure[4] |
Släktingar | Henri de Saussure[10] Ferdinand de Saussure[11] |
Utmärkelser | |
Utländsk ledamot av Royal Society | |
Redigera Wikidata |
Saussure var 1762-86 professor i fysik och filosofi i Genève. Han gjorde studiet av Alperna och Jurabergen, deras geologiska, meteorologiska, fysiska och växtgeografiska förhållanden till sin livsuppgift. Han ägnade sig även åt värmeläran, kroppars utvidgning genom värme och uppfann 1783 hårhygrometern. Resultaten av sin forskning nedlade han i Voyages dans les Alpes (fyra volymer, 1779-96).
Saussure anslöt sig inte till någon av de då stridande geologiska skolorna, ej heller uppställde han något nytt geologiskt system, såsom då ofta seden var; men han gjorde en ofantligt stor mängd noggranna och värdefulla geologiska, mineralogiska, fysiska och botaniska undersökningar. Han invaldes 1784 som utländsk ledamot av Vetenskapsakademien i Stockholm.
Nedslagskratern Saussure på månen och asteroiden 13580 de Saussure är uppkallade efter honom.[12][13]
Auktorsnamnet Sauss. kan användas för Horace-Bénédict de Saussure i samband med ett vetenskapligt namn inom botaniken; se Wikipediaartiklar som länkar till auktorsnamnet.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.