Loading AI tools
ungerskfödd fysiker och matematiker Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Eugene Paul Wigner (ungersk namnform Wigner Pál Jenő), född 17 november 1902 i Budapest, död 1 januari 1995 i Princeton, var en ungerskfödd fysiker och matematiker som verkade i Tyskland och USA.
Eugene Wigner ![]() | |
![]() Eugene Wigner, 1963. | |
Född | 17 november 1902 Budapest |
---|---|
Död | 1 januari 1995 (92 år) Princeton[1], USA |
Begravd | Princeton Cemetery[2][3] kartor |
Medborgare i | Ungern och USA[4][5] |
Utbildad vid | Fasori Gimnázium, [6] Technische Universität Berlin, [6] ![]() |
Sysselsättning | Matematiker, teoretisk fysiker, universitetslärare[7], fysiker, kärnfysiker |
Arbetsgivare | Göttingens universitet (1927–1928)[6] Technische Universität Berlin (1928–1933)[6] Princeton University (1930–1936)[6] University of Wisconsin–Madison (1936–1938)[6] Princeton University (1938–1942)[6] Manhattanprojektet (1942–1945)[6] Oak Ridge National Laboratory (1945–1946)[8] Princeton University (1946–1971)[6][9] Universitetet i Leiden (1956–1957)[7] |
Noterbara verk | Wigners teorem |
Gift med | Amelia Frank Mary Annette Wheeler Eileen Clare-Patton Hamilton |
Barn | David Wheeler Wigner |
Släktingar | Paul Dirac |
Utmärkelser | |
Presidentens merit-medalj (1946)[6] Franklinmedaljen (1950)[6] Richtmyer Memorial-priset (1955) Enrico Fermi-priset (1958)[6] Atoms for Peace Award (1960)[6] Max Planck-medaljen (1961)[6] Nobelpriset i fysik (1963)[10][11] John von Neumanns föreläsarpris (1966)[6] Josiah Willard Gibbs-föreläsningen (1968)[6] National Medal of Science (1969)[6] Utländsk ledamot av Royal Society (1970)[6] Albert Einstein-priset (1972) Wigner-medaljen (1978) Medlem av American Physical Society | |
Namnteckning | |
![]() | |
Redigera Wikidata |
Wigner var professor i Chicago och deltog i framtagandet av den första atombomben. Han fick Nobelpriset i fysik 1963 för sitt arbete med att tillämpa gruppteori på kvantmekanik. Han belönades speciellt för sina insatser inom teorin för atomkärnorna och elementarpartiklarna, särskilt genom upptäckten och tillämpningen av fundamentala symmetriprinciper.[12]
Wigner lade grunden för arbete inom symmetri i kvantfysik och för hans forskning om atomkärnan och för flera matematiska teorem. Eugene Wigner påpekar matematikens "orimliga effektivitet" inom naturvetenskap.
Wignereffekten är en förändring av en fast kropps fysikaliska eller kemiska egenskaper genom strålningsskador, orsakade av att atomer kan avlägsnas från sin normala plats i kristallgittret när de träffas av kärnpartiklar. Effekten kan medföra förändringar i de fysikaliska och mekaniska egenskaperna hos komponenterna i kärnreaktorer som är utsatta för intensiv neutronbestrålning.[12]