![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Zoisite-33616.jpg/640px-Zoisite-33616.jpg&w=640&q=50)
Zoisit
From Wikipedia, the free encyclopedia
Zoisit, först känd som sualpit, efter dess typlokalitet, är ett mineral, som påminner om epidot och som är ett silikat av kalcium och aluminium med den kemiska formeln Ca2Al3(SiO4)(Si2O7)O(OH).
Snabbfakta Kategori, Dana klassificering ...
Zoisit | |
![]() Gul zoisitkristall (1,7 × 1 × 0,8 cm) | |
Kategori | Sorosilikat - epidot-gruppen |
---|---|
Dana klassificering | 58.2.1b.1 |
Strunz klassificering | 9.BG.10 |
Kemisk formel | Ca2Al3[O(OH)(SiO4)Si2O7] |
Färg | Vit, grå, blå, röd, violett, grön, brun, rosa, gul |
Förekomstsätt | Prismatiska kristaller med ränder, massiv till kolumnformig |
Kristallstruktur | Ortorombiska |
Spaltning | Perfet {010}, ofullständig {100} |
Brott | Ojämnt till konchoidalt |
Hårdhet (Mohs) | 6,5 - 7 |
Glans | Glasaktig, pärlaktig på spaltytor |
Refraktion | nα = 1,696 - 1,700 nβ = 1,696 – 1,702 nγ = 1,702 – 1,718 |
Ljusbrytning | Biaxial (+) |
Dubbelbrytning | δ = 0,006 - 0,018 |
Pleokroism | X = ljusrosa till rödviolett; Y = nästan färglös till ljusrosa eller djupblå; Z = ljusgul till gulgrön |
Transparens | Transparent till genomskinlig |
Fluorescens | SWUV: inert till starkt rött till orangerött LWUV: inert eller röd till orangeröd |
Specifik vikt | 3,10 - 3,36 |
Referenser | [1][2][3] |
Stäng
Mineralet beskrevs av Abraham Gottlob Werner 1805. Han döpte det efter den karniolanska naturforskaren Sigmund Zois von Edelstein, som skickade honom ett prov från Saualpe i Kärnten.[4] Zois insåg att detta var ett okänt mineral när det lämnades till honom av en mineralhandlare, som antas vara Simon Prešern, 1797.[5]
Inte förrän 1954 fann man stenar i ädelstenskvalitet av zoisit. I Tanzania hittade man en blå sten och varieteten kom senare att kallas tanzanit. Det finns även en röd varietet – thulit.