På platsen för nuvarande Vasastaden, som innan kallades Hagaheden, fanns betesmarker och mindre gårdar. 1922 beskrivs platsen innan dagens bebyggelse som följer:
”
Där Vasastadens alla palatser nu ligga utbredde sig den ödsliga Hagaheden, vilken såg ut som en vanlig beteshage med stenar och gyttjepölar, videhäckar och ett och annat magert pilträd. Det var en otrevlig och motbjudande trakt som man egentligen blott besökte för att taga genväg till någon av Hagorna. Ett par tre kojor var det enda som förrådde mänsklig tillvaro; annars var terrängen ett tillhåll för tjuvar och skälmar, vilka trotsade alla efterspaningar.
Stadsdelen bebyggdes till största delen mellan 1868 och fram till 1920-talet, och här finns en stor mängd välbevarade stenhus. Stadsdelens utformning bestämdes i en stadsplanetävling som utlystes 1861, Sveriges första. Tjugotre förslag kom in, men inget av dem bedömdes vara så bra att det var värt första pris, istället fick två förslag varsitt andra pris. De två förslagen låg till grund för den stadsplan som togs fram 1866. Enligt den så skulle stadsdelen bebyggas med fyrkantiga kvarter och ha breda gator. Inspiration hämtades främst från Wien, men även från Paris, med sina esplanadsystem. Kommittén som tog fram förslaget till 1866 års stadsplan kom fram till att dagens Vasastaden var den del av planen som borde bebyggas först, och då företrädesvis med bostäder. Kommittén skrev om stadsdelen följande:
”
...den för uppförande af boningshus särdeles passande lokalen på Hagaheden torde för stadens utvidgning i den närmaste framtiden företrädesvis böra tagas i anspråk, särdeles som en betydlig del af denna trakt, eller den så kallade Hasselbladska ängen, genast är för staden tillgänglig. Så väl den upphöjda och något sluttande markens sunda beskaffenhet som ock närbelägenheten till stadens mest trafikerade punkter, sedan communicationer dermed blifvit beredda genom åtskilliga hufvudgators utdragning på redan omförmäldt sätt, komma utan tvifvel att göra byggnadsplatser i härstädes föreslagna qvarter mycket begärliga.
Nyckeltalen redovisar statistik som beskriver Göteborg och dess 96 delområden, primärområden, per den 31 december och kan användas för att jämföra de olika områdena. Nedan redovisas uppgifter för primärområdet och jämförelse görs mot uppgifterna för hela kommunen.
Fästningen Göteborg - samlingar till stadens arkeologi, red. Carina Bramstång, utgiven av Riksantikvarieämbetet, Göteborg 2006 ISBN 91-7209-418-4, fig. 21, Krigsarkivet, Sfp Göteborg nr 80b.
Cederblad, Albert(1884).Göteborg: skisserade skildringar af Sveriges andra stad i våra dagar jämte en återblick på dess minnen .... Göteborg: D. F. Bonnier. Libris1596176 S. 74-95.
Bebyggelsehistoriska undersökningar i Västsverige 1973. Rapport 4, Vasastaden - Lorensberg i Göteborg. Göteborg: Historiska museet. 1974. Libris1629389
Fallenius, Christoffer(1995).Vasastaden - Lorensberg: igår idag, imorgon. Göteborg: Ingenjörs- och sjöbefälsskolan vid Chalmers tekniska högsk. Libris2071527
Gillberg, Ing-Marie(1982).Vasastaden-Lorensberg: en arkitekturhistorisk undersökning av en stadsdel i Göteborg från perioden 1870-1905: förslag till principer för bevarande. Göteborg: Univ. Bebyggelseantikvarisk avd. Libris598380
Sedenmalm, Staffan(2018).”"Det nya Göteborg": utanför Vallgraven 150 år — storstaden under planering 1807-1866 och varför ingen järnväg finns i Allén”.Göteborg förr och nu(Göteborg: Göteborgs hembygdsförbund)2018 (37),: sid.51-128: ill. ISSN0348-2189 ISSN 0348-2189.Libris2502891
Sedenmalm, Staffan(1998).”Vasastaden-Lorensberg: en borgerlig 1800-talsmiljö av riksintresse”.Göteborg förr och nu(Göteborg: Göteborgs hembygdsförbund, 1960-)1998 (27),: sid.71-94: ill.. ISSN 0348-2189. ISSN0348-2189 ISSN 0348-2189.Libris2502891
Söderpalm, Kristina(1984).”Borgerligt hushåll”.För hundra år sedan: skildringar från Göteborgs 1880-tal(1984): sid.63-129: ill..Libris10103237
Skönlitteratur
Gyllenhak, Ulf(1985).Tittskåpet: roman(1. uppl). Bromma: Fripress. Libris7750730. ISBN 91-85590-97-5 - Roman om en pojkes uppväxt i Vasastaden på 1970-talet.
Hertzman-Ericson, Gurli(1947).Fönstret mot allén. Stockholm: Norstedt. Libris1400378