Ture Nerman var son till bokhandlaren Janne Nerman och Ida, född Nordberg, bror till konstnären Einar Nerman och arkeologen Birger Nerman samt far till Bengt Nerman. Han gifte sig 6 december 1921 med Nora Charlotta Hedblom (1896–1984).
Nerman blev filosofie kandidat vid Uppsala universitet 1908 och satsade därefter på en karriär som socialistisk journalist, först i Sundsvall och senare i Stockholm. Han var redaktör för Nya Samhället i Sundsvall 1910–1915. Nermans radikala skrivande innefattade en egenkomponerad stavningsreform. Ord som till exempel Sverige blev i Nermans tappning ”Svärge”, ljus blev ”jus”, hjärta blev ”järta” och så vidare.
Nerman satt i riksdagen för Socialistiska partiet 1930–1937 (det partiets nazistvänliga orientering inträdde först från 1939, när Nerman hade lämnat partiet) och för Socialdemokraterna 1946–1953. Sitt kraftiga motstånd mot nazismen demonstrerade han där vid ett flertal tillfällen; när de svenska tidningarna rapporterade om den tyska judeförföljelsen och köpbojkotten med början mars 1933 förvägrades Nerman att ställa en interpellation till ecklesiastikministerArthur Engberg. Nermans fråga gällde huruvida regeringen skulle göra något för Tysklands förföljda judiska forskare och konstnärer och ge dem asyl i Sverige. Omröstningen i första kammaren den 20 april 1933 resulterade i att Nerman förvägrades begära interpellationen med röstsiffrorna 62 mot 59, vilket väckte stor debatt.
Mot slutet av sitt liv bytte Nerman delvis ideologisk inriktning. Han blev anhängare av ett svenskt Natomedlemskap och stödde Sydvietnam och USA i Vietnamkriget.
Under andra världskriget gav Nerman ut den kraftfullt antinazistiska tidningen Trots allt! Namnet till tidningen hade han lånat från Karl Liebknechts text "Trotz Alledem!" Tidningen utgavs 1939–1945, men flera nummer beslagtogs av censuren och i rättegång 1939 dömdes Ture Nerman till tre månaders fängelse för att i en tidningsartikel ha kritiserat Adolf Hitler. Nerman hade skrivit en artikel den 10 november med rubriken "Hitlers helvetesmaskin", och den skarpa ordalydelsen i artikeln ansågs inte acceptabel av de svenska myndigheterna[förtydliga]. Nerman skrev själv om dess olika "brott" i en ledare i Trots allt! den 9 juni 1944 och menade att den socialdemokratiska partistyrelsen utdömt tidningen bland annat för att de ansåg att den haft för avsikt att skada partiet och för att den anklagat partivänner för att vara nazister.
Samtliga ledare, även de som beslagtagits, publicerades 1946 i boken För människovärdet.
Ture Nerman var också engagerad i flera antinazistiska organisationer. Han grundade Förbundet Kämpande Demokrati, en antinazistisk organisation som hade över 2 000 medlemmar. Han var också medlem i organisationen Tisdagsklubben.[6][7]
Som poet debuterade Nerman 1909 och gav totalt ut arton diktsamlingar samt några romaner. Hans mest kända dikt är troligen "Den vackraste visan om kärleken" (skriven 1916, publicerad 1918, tonsatt 1939 av Lille Bror Söderlundh), som handlar om första världskrigets meningslöshet. Han skrev också revykupletter åt Ernst Rolf under dennes tidiga karriär på 1910-talet.
Ture Nermans självbiografi i tre delar heter Allt var ungt, Allt var rött och Trots Allt!
Han skrev och översatte under hela sitt liv politiska skrifter, men kunde också ägna sig åt händelser i svensk historia såsom Fersenska mordet. Under åren 1935–1947 tillkom också en rad minnesskrifter över olika fackförbund.
Revolutionär diktning
Ture Nermans stora passion var diktandet, sina egna alster, och andras. Han skrev huvudsakligen två typer av dikter, kärleksdikter och politiska dikter. Här följer en sådan dikt, "Till Bärget", en hyllningsdikt till den ryska Oktoberrevolutionen 1917, publicerad i den kommunistiska tidningen Politiken den 11 november. Titeln syftar på den franska revolutionens yttersta vänsterparti, med vilket Nerman vill jämföra bolsjevikerna. (Se Bergpartiet.) Dikten inleds:
”
Hurra, revolutionen lever än!
Det går ändå framåt vid Nevans vatten.
På tsar Kerenskijs grav står livets män:
Lenin med Zimmerwalds kokard i hatten!
„
Ture Nermans gravvård på Norra begravningsplatsen i Solna kommun.Ture Nermans minnesskylt vid Repslagaregatan 9 i Norrköping, den adress i kvarteret Korpen där han växte upp. Han föddes dock på Hospitalsgatan 24 i samma stad.
Om Nermans apostasi skaldar tidigare partikamraten Arthur Magnusson år 1934 i en dikt kallad "NU!", som är en parafras på Nermans egna dikt med samma namn:
”
Det var tider av frid och av solsken och av pappersdat.
Då var ingen fälld av en Mestertons eld, då var åtal ej vardagsmat.
Då rörde vår press sej med pengar, och man åt på Teaterkafét.
Det var drägligt och bra att slåss för Moskva som revolutionspoet.
Vi skruvade opp oss till patos och stormar tiggde vi om.
Men vart tog du vägen, Nerman, när stormen äntligen kom?
Den stormen av krig och av strider, av häktning och kulsprutebly,
som fast Kilbom sa’ nej dock inställde sej och alltjämt stegrar sitt gny.
„
Ture Nerman har fått en liten gata uppkallad efter sig på Kungsholmen i Stockholm, Ture Nermans gränd. I Bergen, Norge, finns sedan 1964 Ture Nermans vei.[8]
Skönlitteratur
Nidvisor och solsalmer: tillägnade Gud, Eva och härr Bourgeois. Sundsvall: [s.n.]. 1909. Libris935496
Olov Edes vaxduksbok: en upsalahistoria. Sundsvall. 1909. Libris2932979
Kvinnokväden: översättningar och eget. Stockholm: Fram. 1910. Libris726273
De röda rosornas folk. Stockholm: Fram. 1911. Libris935501
Farbröder: riksdagsprofiler och enfacer / av Brutus; den vanvördiga versen däremot av Lucie Fehr. Sundsvall: Nya samhället. 1912. Libris1633131 - Brutus = Ivar Starkenberg.
Farbröder: parlamentariska nidvisor / med små dekorationer av I. Stbg. Stockholm: Fram. 1913. Libris1637601
I brynja och brånad: värs. Stockholm: Bonnier. 1913. Libris1637602
Olympen: ett gammalt Upsalahus. Stockholm: Tiden. 1913. Libris1637604
Sånger om John Finkelman: propagandavärs. Stockholm: Fram. 1915. Libris1637605
I fiendeland: dikter till det första världskriget. Stockholm: Tiden. 1916. Libris31217
Nyår 1917: prolog vid skandinaviska fredsveckan julen 1916-trettondedagen 1917. Fredsskrifter, 99-1589493-7; 48. Stockholm: Svenska freds- och skiljedomsfören. 1916. Libris1652016
Kupletterna ur Pansarkryssaren Per Albin: flottrevy "omedelbart och i ett sammanhang" med körer, kupletter, malajer, skönshinglade sjömän, försvarsberedning och militär sakkunskap. Stockholm: Fram. 1927. Libris1332604 - Tillsammans med Gustav Johansson.
Nog föder Gud höken. Stockholm: Fram. 1927. Libris1340817
Kupletterna ur Hoppla, va'dom lever eller på kryss med "Per Albin"- med Hårleman i kölvattnet: studiecirkel i ekonomisk, industriell, social och kulturell demokrati i två sammanträden och 20 lektioner: idéer och teser från Moskva: musiken exproprierad genom K. Socialiseringsnämnden, Stockholm. Stockholm. 1928. Libris2728845 - Tillsammans med Gustav Johansson.
Ur Svenska blå blusens visor och kupletter. Göteborg: H. Struve. 1928. Libris1331770 - Tillsammans med Gustav Johansson.
För eller mot?. Stockholm: Holmström. 1939. Libris1180795
Prolog vid invigningen av Statens historiska museums [Stockholm] nybyggnad den 17 april 1943. Stockholm. 1943. Libris2932981
Prolog vid Stockholms rörarbetarefackförenings 50-årsjubileum i Konserthuset lördagen den 30 september 1939. Stockholm. 1939. Libris2932982
Prolog vid Svenska beklädnadsarbetareförbundets 50-årsjubileum söndagen den 20 augusti 1939. Stockholm. 1939. Libris2932983
Prolog vid Svenska grov- och fabriksarbetareförbundets 50-årsjubileum 1941. Stockholm. 1941. Libris2932984
Prolog vid Svenska murareförbundets jubileumskongress 1941. [Stockholm]. 1941. Libris2932985
Kärleksdikter och andra vers i våren. Stockholm: Folket i bild. 1946. Libris1180798
Typografiska föreningens i Stockholm 100-årsjubileum den 9 november 1946: Kantat. Stockholm. 1946. Libris2932989
Kampdikter. Stockholm: Folket i Bild. 1947. Libris751314
Minnenas kavalkad: sång och talspel: SSU:s 30-årsjubileum. Stockholm: Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund. 1947. Libris2077141
Varia
Festskrift utg. i anledning av statsrådet Gustaf Albert Peterssons 60 års födelsedag / av minnesgoda offer. Stockholm: Fram. 1911. Libris1633168 - Utgiven anonymt.
Kina åt kineserna: tankar om nationalism och nationella värden. Stockholm. 1914. Libris1274563
Förnuftig svensk skrift: ett inlägg i stavningsstriden. Stockholm: Tiden. 1917. Libris1656481
Folkhatet: en värdskrigsstudie. Stockholm: Sv. andelsförl. 1918. Libris1656479
Vill du fred för Sverges folk?: Ture Nermans svar till Bagge och Sandler: ett tal som icke fick radieras. Sundsvall: Nord. centraltr. 1936. Libris1373895
Med nål och tråd: historik över Svenska beklädnadsarbetareförbundets avdelning 1, Stockholm, 1881–1931. Stockholm: Arbetarnes tr. 1937. Libris8219242
Wilhelm von Braun. 1-2. Samlade skrifter, 99-0760188-8; 12. Stockholm: Ljungberg. 1937–1938. Libris904451
Svensk arbetarrörelse under hundra år. Stockholm: Tiden. 1938. Libris8198555
Europa 1940. Stockholm: Trots allt!. 1939. Libris1373889 - Konfiskerad utan rättegång.
Stockholms rörarbetare 1889–1939: historik. Stockholm. 1939. Libris8219244
Svenska beklädnadsarbetareförbundet 1889–1939: historik. Stockholm: Förb. 1939. Libris8215090
Stockholms hissmontörer: historik över Svenska elektriska arbetareförbundets avdelning 34. Stockholm: Arbetarnes tr. 1940. Libris8219243
Stockholms postmän: historik över Stockholmskretsen av Svenska postmannaförbundet 1890–1940. Stockholm: Tiden. 1940. Libris1373892
Svensk och människa. Stockholm: Trots allt!. 1940. Libris1373894 - Konfiskerad utan rättegång. - En förkortad upplaga Vår censurerade framtid utkom samma år.
Svenska murareförbundet 1890–1940. Stockholm: Förbundet. 1941. Libris1291582
K.J. Gabrielsson (Karolus). Märkesmän i svensk arbetarrörelse, 99-3073835-5; 1. Stockholm: Tiden. 1942. Libris8215376
Sverige i beredskap. Stockholm: Trots allt. 1942. Libris1411712
Svenska bokbindareförbundet 1893–1943: historik. Stockholm: [Svenska bokbindareförbundet]. 1943. Libris8207120
Vad är demokrati?. Stockholm: Trots allt. 1943. Libris1236261
Vi bygger: Stockholms byggnadstimmermans- och byggnadssnickarefackföreningars historia 1885–1960. Stockholm: [fören.]. 1960. Libris747282
Demokrati och diktatur. Folkbildningsserien, 99-0144049-1. Stockholm: Liber. 1961. Libris8075224
Svenska murareförbundet 1941–1960: historik. Stockholm: förb. 1961. Libris8212456
Tre vänner om Carl Lindhagen / Ture Nerman, Ellen Hagen, Birger Nerman. Stockholm: Natur o. kultur. 1961. Libris1975774
Borgerlig begravning: en handledning / utarbetad av Ture Nerman och Per Anders Fogelström. Stockholm: Förbundet för religionsfrihet. 1962. Libris800757
Clarté: en studie i studentpolitik. Stockholm: Natur & kultur. 1962. Libris442468
Första internationalen 1864–1876: en jubileumshistorik. Stockholm: Arbetarnas kulturhistoriska sällskap. 1964. Libris119458
En oscarians bekännelser. Stockholm: Bok o. bild. 1965. Libris629579
Egon Erwin Kisch: Har äran presentera paradiset Amerika (Egon Erwin Kisch beehrt sich darzubieten: Paradies Amerika) (Tiden, 1930)
Willy Brandt: Norge kämpar: nordisk anda mot främmande bajonetter (Trots allt!, 1941)
Poul Ørum: Den gyllene bärnstenen (Det gyldne rav) (Tiden, 1958)
Franz Mehring: Gustaf II Adolf (Gustav Adolf: ein Fürstenspiegel zu Lehr und Nutz der deutschen Arbeiter) (Arkiv för studier i arbetarrörelsens historia, 1979)
Svarta präster står upp titt och tätt,
lär dej skilja på synd och på rätt,
men begär du ett torrt stycke bröd,
sjunger kören i trossäker glöd.
Du får mat, o kamrat
uti himmelens härliga stat!
Svält förnöjd! O vad fröjd!
Du får kalvstek i himmelens höjd.
Ahlund, Claes(2007).Diktare i krig: K.G. Ossiannilsson, Bertil Malmberg och Ture Nerman från debuten till 1920. Skrifter utgivna av Avdelningen för litteratursociologi vid Litteraturvetenskapliga institutionen i Uppsala, 0349-1145; 55. Hedemora: Gidlund. Libris10595931. ISBN 978-91-7844-747-3
Ilshammar, Lars(2012).”Poeten som smädade Hitler: Ture Nerman”.Faror för staten av svåraste slag: politiska fångar på Långholmen 1880–1950(Stockholm): sid.194-203.Libris12731984
Kumm, Evert(1944).I rök och damm: kämpande demokrati, Trots allt! och Radikala partiet. Stockholm: Sveriges socialdem. arbetareparti. Libris1418185
Leander, Per(2006).Ture Nerman: kommunistisk agitator med eller utan Moskva, 1929–1937. Stockholm: Univ. Libris10407931