Tjörns kommun är en kommun i Västra Götalands län, i före detta Göteborgs och Bohus län. Skärhamn är kommunens centralort och dess största tätort.
Snabbfakta Slogan, Land ...
Stäng
Tjörns kommun omfattar ön Tjörn samt mer än 1 500 omkringliggande mindre öar, holmar och skär, varav flertalet är obebodda. Huvudön är uppskuren av breda vikar och genomkorsas av ett stort antal sprickdalar. Dalbottnarna är fyllda med lera och används som odlings- och betesmark. Av naturliga skäl har det lokala näringslivet haft en stark anknytning till områdets geografiska läge i havet. Exempel på sådana näringar är; rederier, varv, fiskkonservindustri och hamnrörelse.
Sedan kommunen bildades 1971 har befolkningstrenden varit positiv, med en rask befolkningsökning fram till mitten på 1990-talet. Kommunpolitiken har dominerats av borgerliga partier.
Kommunens område motsvarar socknarna Klövedal, Stenkyrka och Valla, alla i Tjörns härad. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. 1903 bildades Klädesholmens landskommun genom utbrytning ur Stenkyrka landskommun. 1918 bildades Rönnängs landskommun genom utbrytning ur Stenkyrka landskommun.
Inom området fanns följande municipalsamhällen:
- Bleket inrättades 18 mars 1920, upplöstes vid utgången av 1959.
- Flatholmen inrättades 24 augusti 1906, upplöstes vid utgången av 1941.
- Klädesholmen inrättades 29 januari 1886, upplöstes vid utgången av 1959.
- Kyrkesund inrättades 29 september 1899, upplöstes vid utgången av 1959.
- Skärhamn inrättades 18 februari 1888, upplöstes vid utgången av 1959.
- Stora Dyrön inrättades 6 juli 1906, upplöstes vid utgången av 1959.
- Tjörnekalv inrättades 29 januari 1886, upplöstes vid utgången av 1959.
- Åstol inrättades 29 januari 1886, upplöstes vid utgången av 1959.
Vid kommunreformen 1952 bildades Tjörns landskommun genom sammanläggning av samtliga landskommuner i området.
Tjörns kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Tjörns landskommun.[5]
Kommunen ingick sedan bildandet till 2006 i Stenungsunds domsaga och kommunen ingår sedan 2006 i Uddevalla domsaga.[6]
Tjörns kommun omfattar ön Tjörn samt mer än 1 500 omkringliggande mindre öar, holmar och skär, varav flertalet är obebodda.
Kommunen är belägen i de södra delarna av landskapet Bohuslän och är omgiven Skagerrak med Kungälvs kommun och Stenungsunds kommun i öster och Orusts kommun i norr, alla i före detta Göteborgs och Bohus län. Kommunen skiljs från fastlandet av Hakefjorden och Askeröfjorden och från ön Orust av Stigfjorden.
Topografi och hydrografi
Breviks kile på västra sidan och Svanviks kile på östra sidan är breda vikar som skär upp huvudön som genomkorsas av ett stort antal sprickdalar. Dess höjder är kala eller delvis klädda med ljung medan dess dalar är lummiga och med betydande inslag av ädellövträd. Dalbottnarna är fyllda med lera och används som odlings- och betesmark. Ytterkusten är kargare och ytterskärgårdens öar domineras av kala klippor med vindpinade busksnår i skrevorna. Örika vattenområden finns kring huvudön, exempelvis Stigfjorden mellan Tjörn och Orust.[7]
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.[8]
Mer information Hela riket ...
Stäng
Kommunfullmäktige
Presidium
Mer information Presidium 2022–2026 ...
Presidium 2022–2026 |
Ordförande |
C |
Robert Mattson |
Förste vice ordförande |
L |
Gun Alexandersson-Malm |
Andre vice ordförande |
S |
Rosalie Sanyang |
Stäng
Mandatfördelning 1970–2022
Mer information Valår, V ...
Valår | V | S | MP | SD | NYD | ÖVR | TP | SB | KAL | C | L | KD | M | Grafisk presentation, mandat och valdeltagande | TOT | % | Könsfördelning (M/K) |
1970 | | 7 | | | | | | | | 5 | 22 | 1 | 6 | | 41 | 83,2 | |
1973 | | 8 | | | | 4 | | 2 | | 8 | 12 | 1 | 6 | | 41 | 87,9 | |
1976 | | 8 | | | | 1 | | 4 | | 9 | 11 | 1 | 7 | | 41 | 89,2 | |
1979 | | 9 | | | | | | 3 | | 8 | 12 | 1 | 8 | | 41 | 88,4 | |
1982 | 1 | 10 | | | | | | 3 | | 7 | 8 | 2 | 10 | | 41 | 89,2 | |
1985 | 1 | 10 | 1 | | | | | 3 | | 3 | 12 | 2 | 9 | | 41 | 88,4 | |
1988 | 1 | 9 | 3 | | | | | 3 | 2 | 4 | 11 | 2 | 6 | | 41 | 83,9 | |
1991 | | 12 | 1 | | 1 | | | 3 | 1 | 3 | 8 | 4 | 8 | | 41 | 86,6 | |
1994 | | 17 | 2 | | 1 | | | 2 | 1 | 3 | 6 | 2 | 7 | | 41 | 86,1 | |
1998 | 1 | 14 | 1 | | | | | 3 | 3 | 2 | 6 | 5 | 6 | | 41 | 81,37 | |
2002 | 1 | 14 | 1 | | | | | 3 | 5 | 2 | 6 | 4 | 5 | | 41 | 81,61 | |
2006 | 1 | 13 | 1 | | | | | 2 | 5 | 2 | 6 | 4 | 7 | | 41 | 83,75 | |
2010 | 1 | 13 | 2 | 1 | | | | 2 | 2 | 2 | 6 | 3 | 9 | | 41 | 85,57 | |
2014 | 1 | 12 | 2 | 3 | | | 3 | | | 2 | 6 | 3 | 9 | | 41 | 86,95 | |
2018 | 2 | 9 | 2 | 4 | | | 5 | | | 2 | 6 | 3 | 8 | | 41 | 88,80 | |
2022 | 2 | 10 | 1 | 5 | | | 5 | | | 2 | 5 | 5 | 6 | | 41 | 87,31 | |
- Övriga 1973 var Skärhamnspartiet (2), Åstols väl (1), Rönnängs bästa (1)
- Övriga 1976 var Valla folkparti
|
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten. |
Stäng
Nämnder
Kommunstyrelse
Mer information Presidium 2023–2026 ...
Presidium 2023–2026 |
Ordförande |
L |
Martin Johansen |
Förste vice ordförande |
M |
Bo Bertelsen |
Andre vice ordförande |
S |
Peter Bäcklund |
Stäng
Övriga nämnder
Mer information Nämnd, Ordförande ...
Nämnd | Ordförande |
Vice ordförande |
Andre vice ordförande |
Socialnämnden |
L |
Gun Alexandersson Malm |
M |
Yvonne Andersson |
S |
Anette Johannessen |
Kultur- och fritidsnämnden |
L |
Benita Nilsson |
SD |
Rikard Simensen |
S |
Kerstin Gunneröd |
Samhällsbyggnadsnämnden |
M |
Bengt-Arne Andersson |
SD |
Jenn Johansson |
S |
Rikard Larsson |
Barn- och utbildningsnämnden |
L |
Gunnemar Olsson |
SD |
Bertil Ahlstrand |
KD |
Björn Möller |
Valnämnden |
C |
Karin Mattson |
S |
Benny Halldin |
Stäng
Näringsliv
Av naturliga skäl har det lokala näringslivet haft en stark anknytning till områdets geografiska läge i havet. Exempel på sådana näringar är; rederier, varv, fiskkonservindustri och hamnrörelse. I början av 2020-talet var Tjörn en utpräglad småföretagarkommun. Det största företaget var Wahamn AB som sysslade med hamnverksamhet och bilmontering. De största branscherna var byggindustrin, handel och livsmedlsindustri. Den av tradition starka fiskkonservindustrin, var koncentrerad till Klädesholmen.[7]
Demografi
Befolkningsutveckling
Kommunen har 16 176 invånare (30 juni 2024), vilket placerar den på 146:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Mer information Befolkningsutvecklingen i Tjörns kommun 1970–2020 ...
Befolkningsutvecklingen i Tjörns kommun 1970–2020[15] |
---|
|
År | | | Folkmängd |
1970 | | 9 334 |
1975 | | 10 618 |
1980 | | 11 701 |
1985 | | 12 482 |
1990 | | 13 919 |
1995 | | 14 602 |
2000 | | 14 733 |
2005 | | 15 022 |
2010 | | 14 955 |
2015 | | 15 315 |
2020 | | 16 147 |
Stäng
Museum
I kommunen fanns ett flertal museum 2023. Bland dessa Nordiska Akvarellmuseet som öppnade i Skärhamn år 2000 och visar akvarellkonst från Europa. Hembygdsmuseet i Bräcke öppnade 1947 och visar Bräcke gård, väderkvarnen i Stordal och i Fjällebro samt stenstugan på Säby ö, vilken ligger i närheten av museet Säbygården. Andra museum är Villa Solfrid, Skärhamns sjöfartsmuseum, Klädesholmens Museum ”Sillebua” och Åstols hembygdsmuseum "Gröna Boden".[16]
Konstarter
Offentlig konst
Sedan 2020 är Kultur- och fritidsnämnden i Tjörns kommun ansvarig för konstnärlig gestaltning i offentlig miljö. Då tillämpade inte kommunen den nationella principen 1%-regeln för investering av konst. Kommunen gjorde istället en årlig avsättning i investeringsbudgeten för konstnärlig gestaltning i offentlig miljö.
Som exempel på den offentliga konsten i kommunen kan nämnas Ylva Kullenbergs Två elefantstolar och Per Agueliis Snigel, båda vid förskolan i Kållekärr, och den årliga sommarutställningen Skulptur i Pilane. Det anordnas också utställningar i konstrummet på Skärhamns bibliotek.[20]
Arkitektur
När sillen kom tillbaka till området under 1700-talet visade staten intresse för fisket och de som ville bosätta sig i området fick skattefrihet och fri tomträtt. Befolkningen växte och relaterade verksamheter, så som salterier, etablerades. De många husen byggdes på klippor och tätt intill varandra i skydd mot blåsten.[21] Typisk för husen är ljusa träfasader, röda tegeltak, proportioner på enkel- och dubbelhusen och husens placering i landskapet tydliga karaktärsdrag för området, i synnerhet i de gamla fiskesamhällena och de traditionella lantbruksmiljöerna.[22]
Kulturarv
Området som utgör Tjörns kommun ligger i en gammal kulturbygd där språk, musik och kulturtraditioner påverkats av förbindelserna över haven med Norge, Island och de brittiska öarna.[16]
Kommunvapen
Blasonering: I av blått och silver ginstyckad sköld en ginbalksvis ställd störtad hummer i motsatta tinkturer.
Vapnet skapades 1977 för kommunen och går tillbaka på ett häradssigill från 1664, där en hummer avbildas. Registrering i PRV skedde 1979.
Noter
Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 1, 2024, SCB, 14 maj 2024, läs online.[källa från Wikidata] Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata] ”Vårda, bevara och utveckla Program för Tjörns kulturmiljöer” (PDF). Tjörns kommun. sid. 11. https://www.tjorn.se/download/18.7b9b669c172940b75bdad103/1591795752483/Kulturmilj%C3%B6program%20f%C3%B6r%20Tj%C3%B6rn.pdf. Läst 10 maj 2023. ”I slutet av 1700-talet kom sillen tillbaka, och en fastare form av bebyggelse utvecklades längs Tjörns kustremsa. Staten visade intresse för fiskerinäringen och den som ville bosätta sig i Bohusläns skärgård erbjöds skattefrihet och fri tomträtt. Trankokerier anlades och befolkningen växte explosionsartat
genom att arbetslösa människor från städerna och bönder utan egen jord sökte ny utkomst. [...] På 1800-talet började man återplantera den skog som
huggits ner under århundraden. Den nya skogen förändrade
kulturlandskapet. Samhällena fortsatte att växa och fisket
kompletterades med sjöfrakt på 1840-talet. Salterier och
konservfabriker anlades och torkställningar för fisk blev en
vanlig syn. Hus byggdes inte längre vid bergssluttningarna utan
på klipporna, tätt intill varandra för skydd mot blåsten; det var
viktigare att ha nära till båten när sillstimmen siktades än att
bo i lä.”