Loading AI tools
brittisk fysiker och matematiker Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Sir Roger Penrose, född 8 augusti 1931 i Colchester, Essex, är en brittisk matematiker, teoretisk fysiker och populärvetenskaplig författare samt professor emeritus vid Oxfords universitet. Penrose tilldelades nobelpriset i fysik 2020 "för upptäckten att bildandet av svarta hål är en robust förutsägelse av den allmänna relativitetsteorin".[1][2]
Sir Roger Penrose ![]() | |
![]() Roger Penrose, 2005. | |
Född | 8 augusti 1931 Colchester, Essex, England |
---|---|
Bosatt i | Storbritannien |
Nationalitet | Brittisk |
Forskningsområde | Matematisk fysik |
Institutioner | Bedford College (London) St John's College, Cambridge Princeton University Syracuse University King's College London Birkbeck, University of London Oxfords universitet Polish Academy of Sciences |
Alma mater | University of Cambridge University College London University College School |
Doktorandhandledare | Dennis Sciama |
Nämnvärda studenter | Claude LeBrun Tristan Needham Richard Jozsa Richard S. Ward Andrew Hodges Asghar Qadir Lane P. Hughston Tim Poston |
Känd för | Twistorteori Rumtid Kosmisk censurförmodan Weyl curvature hypothesis Penrose inequalities Penroses tolkning av kvantmekanik Orchestrated objective reduction Moore–Penroses pseudoinvers Newman–Penrose formalism Penrosetessellation Penroses trappa Penrose graphical notation Schrödinger–Newton equations |
Nämnvärda priser | Adams Prize (1966) Heineman Prize (1971) Fellow of the Royal Society (1972) Eddington-medaljen (1975) Royal Societys Royal Medal (1985) Wolfpriset i fysik med Stephen Hawking (1988) Dirac Medal (1989) Naylor Prize and Lectureship (1991) De Morgan-medaljen (2004) Copleymedaljen (2008) |
Han är bror till Jonathan Penrose, Oliver Penrose och Shirley Hodgson; son till Lionel Penrose; brorson till Roland Penrose |
Penrose har gjort många viktiga bidrag inom den matematiska fysiken, särskilt inom relativitetsteori och kosmologi. Han bevisade 1965 tillsammans med Stephen Hawking att relativitetsteorin möjliggör förekomsten av svarta hål, de så kallade singularitetssatserna. Det arbetet ledde till att Penrose tilldelades ena halvan av Nobelpriset i fysik 2020. Den andra halvan delades mellan Andrea Ghez och Reinhard Genzel.[1][2] 1967 uppfann Penrose twistorteorin, som avbildar geometriska objekt i Minkowskirymden på det 4-dimensionella komplexa rummet med den metriska signaturen (2,2); en teori som han förespråkar framför strängteori som lösning på kvantgravitation. 1969 kom han på kosmisk censurförmodan. Denna idé föreslår att universum skyddar oss från singulariteters inneboende oförutsägbarhet genom att gömma dem bakom en händelsehorisont. Penrose uppfann även spinn-nätverk, ett viktigt verktyg inom loopkvantgravitation, och populariserade penrosediagrammet för att beskriva samband mellan punkter i rumtiden.
Som matematiker är han känd för penrosetessellationen, med vilken två enkla geometriska figurer tessellerar ett plan aperiodiskt. Redan 1955, tre år innan han tog sin doktorsexamen vid Cambridge, upptäckte han pseudoinversen för icke-kvadratiska matriser.
Penrose ligger bakom en kontroversiell teori om det mänskliga medvetandet. I böckerna The Emperor's New Mind (1989) och Shadows of the Mind (1997) argumenterar han med Gödels ofullständighetssats och stopproblemet som grund att den mänskliga tankeförmågan är för avancerad för att vara algoritmisk och att medvetande måste bygga på kvantfysikaliska fenomen. Teorin har kritiserats av bland andra Gerard Edelman,[3] Francisco Varela,[4] David Chalmers och Max Tegmark.
Penrose gav 2004 ut boken The Road to Reality: A Complete Guide to the Laws of the Universe, som på 1100 sidor behandlar de centrala teorierna inom den moderna fysiken.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.