Mjölby kommun (uttal (fil)) är en kommun i Östergötlands län. Centralort är Mjölby.
Snabbfakta Slogan, Land ...
Stäng
Östgötaslätten med bördig jordbruksmark breder ut sig över norra delen av kommunen medan södra delen domineras av barrskog. I väster ligger en av Sveriges mest kända fågelsjöar, Tåkern. Historiskt är området förknippat med verksamheter som knyter an till just jordbruk och skog, nämligen spannmålsproduktion och intarsia. I början av 2020-talet dominerades dock det lokala näringslivet av service- och tjänstenäringar.
Sedan kommunen bildades 1971 och fram till börjar av 1990-talet ökade befolkningen. Trenden vände och befolkningen minskade under 15 år men sedan mitten av 00-talet har befolkningstrenden återigen varit positiv, vilket främst förklaras av ökad inflyttning.
Socialdemokraterna har varit största parti i samtliga val, de har också varit med och styrt kommunen sedan åtminstone 2010. Mandatperioden 2022–2026 styrs kommunen av "Handslag för Mjölby", en koalition bestående av Socialdemokraterna, Centerpartiet, Kristdemokraterna, Miljöpartiet och Liberalerna.
Kommunens område motsvarar socknarna: Allhelgona, Appuna, Bjälbo, Harstad, Herrberga, Hogstad, Högby, Järstad, Kumla, Mjölby, Normlösa, Skeppsås, Sya, Vallerstad, Veta, Viby, Väderstad, Västra Harg, Västra Skrukeby och Östra Tollstad. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området fanns också Skänninge stad som 1863 bildade en stadskommun. 1890 införlivades Västra Skrukeby socken, landskommun och församling i Högby socken, landskommun och församling. Harstads socken, landskommun och församling uppgick 1892 i Väderstads socken, landskommun och försmaling.
Mjölby municipalsamhälle inrättades 29 september 1899 i Mjölby landskommun, vilken 1920 ombildades till Mjölby stad.
Vid kommunreformen 1952 bildades i området ett antal storkommuner: Boberg (av de tidigare landskommunerna Ask, Ekebyborna, Fornåsa, Lönsås, Normlösa, Vallerstad, Skeppsås och Älvestad), Folkunga (av Appuna, Hogstad, Hov, Kumla, Rinna och Väderstad) och Vifolka (av Herrberga, Sya, Veta, Viby, Västra Harg och Östra Tollstad). Samtidigt uppgick Högby landskommun i Mjölby stad medan Allhelgona, Järstad och Bjälbo landskommuner uppgick i Skänninge stad.
Mjölby kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Mjölby stad, Skänninge stad, Vifolka landskommun samt delar ur Bobergs landskommun (Normlösa, Vallerstads och Skeppsås församlingar) och ur Folkunga landskommun (Appuna, Hogstads, Kumla och Väderstads församlingar).[8]
Kommunen ingick från bildandet till 2002 i Mjölby domsaga (som fram till 1975 hette Folkungabygdens domsaga) och kommunen ingår sedan 2002 i Linköpings domsaga.[9]
Kommunen ligger centralt i landskapet Östergötland. Den gränsar i väster till Ödeshögs kommun, i nordväst till Vadstena kommun, i norr till Motala kommun, i öster till Linköpings kommun samt i söder till Boxholms kommun.
Topografi och hydrografi
Östgötaslätten breder ut sig över norra delen av kommunen. Där utgörs berggrunden av sedimentära bergarter från kambrosilur (cirka 570–409 miljoner år gamla). Berggrunden är täckt med moränleror och vattenavsatta sediment vilken ger bördig jordbruksmark. Berggrunden övergår vid centralorten i urberg med uppstickande bergknallar. Den är täckt med morän och bevuxen med barrskog. I övergångszonen ligger flera större isälvsavlagringar så som vid Ljuna- och Mjölbyfälten med rullstensåsar, deltan och dödisgropar. Tåkern, en av rikets mest kända fågelsjöar, ligger i kommunens västra del.[10]
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.[11]
Mer information Hela riket ...
Stäng
Naturskydd
År 2023 fanns 10 naturreservat i Mjölby kommun.[12] Som exempel kan nämnas Marstad, som även är skyddat enligt Natura 2000. Området är starkt präglat av inlandsisen avsmältning som både efterlämnat kalkrikt grus och sand samt dödisgropar. Detta har dels gett upphov till kalktorrängsflora och kalkkärrsflora och dels till Marstadsjön.[13]
Tätorter
Mer information Nr, Tätort ...
Nr | Tätort | Befolkning2015 |
1 | Mjölby | &&&&&&&&&&012858.&&&&&012 858 |
2 | Mantorp | &&&&&&&&&&&03781.&&&&&03 781 |
3 | Skänninge | &&&&&&&&&&&03358.&&&&&03 358 |
4 | Väderstad | &&&&&&&&&&&&0573.&&&&&0573 |
5 | Spångsholm | &&&&&&&&&&&&0374.&&&&&0374 |
6 | Sya | &&&&&&&&&&&&0308.&&&&&0308 |
7 | Hogstad | &&&&&&&&&&&&0236.&&&&&0236 |
Stäng
|
Det här avsnittet innehåller inaktuella uppgifter och behöver uppdateras. (2024-04) Motivering: Resultat från valet 2022 saknas
Hjälp gärna Wikipedia att åtgärda problemet genom att redigera artikeln eller diskutera saken på diskussionssidan. |
Kommunfullmäktige
Presidium
Mer information Presidium 2022–2026 ...
Presidium 2022–2026[18] |
Ordförande |
S |
Anna-Lena Sörenson |
Förste vice ordförande |
S |
Tobias Rydell |
Andre vice ordförande |
M |
Margareta Toorell |
Stäng
Mandatfördelning 1970–2022
Mer information Valår, V ...
Valår | V | S | MP | SPI | SD | NYD | ÖVR | C | L | KD | M | Grafisk presentation, mandat och valdeltagande | TOT | % | Könsfördelning (M/K) |
1970 | 1 | 26 | | | | | | 13 | 5 | 1 | 5 | | 51 | 88,3 | |
1973 | 2 | 24 | | | | | | 15 | 3 | 1 | 6 | | 51 | 90,7 | |
1976 | 1 | 24 | | | | | | 15 | 4 | 1 | 6 | | 51 | 91,7 | |
1979 | 1 | 25 | | | | | | 11 | 4 | 2 | 8 | | 51 | 90,8 | |
1982 | 1 | 26 | | | | | | 10 | 2 | 2 | 10 | | 51 | 91,1 | |
1985 | 2 | 25 | | | | | | 8 | 6 | | 10 | | 51 | 89,1 | |
1988 | 2 | 25 | | | | | | 9 | 6 | 2 | 7 | | 51 | 85,2 | |
1991 | 2 | 21 | | | | 3 | | 8 | 4 | 4 | 9 | | 51 | 85,4 | |
1994 | 3 | 25 | | | | | 1 | 7 | 3 | 2 | 10 | | 51 | 86,1 | |
1998 | 7 | 21 | | | | | | 5 | 3 | 5 | 10 | | 51 | 81,35 | |
2002 | 4 | 20 | | 1 | | | | 5 | 4 | 4 | 7 | | 45 | 79,61 | |
2006 | 2 | 19 | 1 | 2 | | | | 5 | 4 | 3 | 9 | | 45 | 81,27 | |
2010 | 2 | 18 | 2 | 1 | 2 | | | 3 | 4 | 2 | 11 | | 45 | 82,58 | |
2014 | 3 | 17 | 2 | | 5 | | | 3 | 3 | 2 | 10 | | 45 | 84,18 | |
2018 | 3 | 14 | 1 | | 8 | | | 4 | 4 | 2 | 9 | | 45 | 86,32 | |
2022 | 3 | 14 | 1 | | 8 | | | 3 | 4 | 3 | 9 | | 45 | 83,18 | |
- Övriga 1994 var Kommunens framtid
|
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten. |
Stäng
Nämnder
Kommunstyrelse
Mer information Presidium 2018–2022 ...
Presidium 2018–2022 |
Ordförande |
S |
Cecilia Burenby |
Förste vice ordförande |
C |
Birgitta Gunnarsson |
Andre vice ordförande |
M |
Lars-Åke Pettersson |
Stäng
Övriga nämnder
Mer information Nämnd, Ordförande ...
Nämnd | Ordförande |
Vice ordförande |
Andre vice ordförande |
Byggnads- och räddningsnämnden |
C |
Anders Steen |
S |
Kjell Gustafsson |
M |
Per-Olof Lindelöf |
Kultur- och fritidsnämnden |
L |
Kristin Kellander |
S |
Rainer Fredriksson |
M |
Eva Lennartsson |
Miljönämnden |
S |
Ellinor Karlsson |
S |
Monica Karlsson |
KD |
Jonni Harrius |
Tekniska nämnden |
S |
Anna-Lena Sörenson |
KD |
Magnus Sjöberg |
M |
Mats Allard |
Omsorgs- och socialnämnden |
S |
Anna Johansson |
C |
Claes Samuelsson |
M |
Margareta Toorell |
Utbildningsnämnden |
L |
Gun-Inger Andersson |
S |
Albert Lindell |
M |
Nina Stenmark |
Valnämnden |
S |
Kjell Gustafsson |
C |
Gunilla Carlsson |
M |
Jan-Erik Jeppson |
Stäng
Befolkningsutveckling
Kommunen har 28 658 invånare (30 juni 2024), vilket placerar den på 92:a plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Mer information Befolkningsutvecklingen i Mjölby kommun 1970–2020 ...
Befolkningsutvecklingen i Mjölby kommun 1970–2020[20] |
---|
|
År | | | Folkmängd |
1970 | | 24 573 |
1975 | | 25 529 |
1980 | | 26 042 |
1985 | | 25 725 |
1990 | | 26 219 |
1995 | | 25 979 |
2000 | | 25 157 |
2005 | | 25 258 |
2010 | | 25 856 |
2015 | | 26 602 |
2020 | | 27 960 |
Stäng
Kulturarv
Spannmålsproduktionen har en lång tradition i området och i området kring Svartån fanns tidigt ett stort antal kvarnar. Skogarna har gett upphov till en livskraftig träindustri.[21] Intarsia beskrivs av Mjölby kommun som "ett signum för Mjölbys industrihistoria".[22] Den starkaste stjärnan inom den produktionen var Mjölby Intarsia, grundat 1909 under namnet Mjölby Decoupeurfabrik.[23]
Kommunvapen
Blasonering: I rött en balkvis ställd ström, åtföljd av två kvarnhjul, allt av guld.
Vapnet fastställdes 1922 för den då nya staden Mjölby. Efter kommunbildningen 1971 återanvändes den namngivande enhetens vapen oförändrat för den nya kommunen och registrerades hos PRV år 1978. Skänninge stads vapen, som går tillbaka på ett sigill från 1300-talets, liksom Vifolka och Folkunga landskommuners från 1952 respektive 1955, förlorade sin giltighet.
Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 2, 2024, SCB, 20 augusti 2024, läs online.[källa från Wikidata]
Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata]