Loading AI tools
biflod till Ätran Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Högvadsån är det största biflödet till Ätran. Ån har bland annat sjön Stora Hallången, öster om Överlida som källflöde. Den passerar bland annat Älvsered, Ullared och Köinge innan den rinner ut i Ätran i Ätrafors, strax nedanför Ätrafors kraftverk. Naturreservatet Sumpafallen ligger längs Högvadsån.
Högvadsån | |
Å | |
Högvadsån i Sumpafallens naturreservat taget från Boarpa bro. | |
Länder | Sverige |
---|---|
Världsdel | Europa |
Mynning | Ätran |
Flodbäcken | 476 km² |
Vattenföring | |
- medel | 8,5 m³/s |
Geonames | 2705632 |
Karta: ![]() | |
Karttext: Högvadsåns sträckning | |
Vattendraget har ett avrinningsområde på 476 km2. Avrinningsområdet har en medelnederbörd på 1430 mm/år. Vattenflödet är i snitt 10,8 m3/s, med ett medellågvattenflöde (MLQ) på 0,89 m3/s och ett medelhögflöde (MHQ) på 53,0 m3/s. Vattendrag faller ungefär 150 meter längs dess sträcka. Avrinningsområdet består främst av skogsmark (76,5%), men omfattar även jordbruksmark (10,5), sjöar och vattendrag (5,1), hedmark (4,2) samt myr och våtmarker (2,7). Tunn jord och kalt berg är den vanligast jordarten i avrinningsområdet (42,0 %), men även morän (24,6) torv (14,0) och lättlera (2,4) förekommer.[1]}}</ref>
I trakterna kring Överlida finns flera sjöar som direkt eller genom biflöden förser Högvadsån med vatten. Högvadsån flyter genom Lilla och Stora Hallången medan Mjöasjön avvattnas genom Mjöaån som ansluter i Mjöbäck. Farssjö avvatnas genom den 23 km långa Fageredsån som ansluter något söder om Fagered. Andra sjöar i avrinningsområdet är Barken och Hjärtaredssjön som avvattnas genom Hjärtaredssån som möter Högvadsån i Ullared. Sjön Svarten når via den ungefär 10 km långa Svartån Högvadsån vid Svartrå kyrka medan Älvasjön avvattnas via Rammbäcken som rinner ut i Högvadsån i Köinge. Samtliga dessa sjöar och vattendrag ligger på väster sida om Högvadsån. Till öster ligger Tjärnesjön som avvattnas av Skärshultaån som ansluter något norr om där Fageredsån ansluter samt Stockån som ansluter mellan Okome och Köinge.[1]
Högvadsån har nio anläggningar som täcks av EU:s vattendirektiv: Månsabo kvarn, Okome kvarn, Nydala kvarn, Svartrå kraftförening, Ullareds kvarn, Lysebäck kraftstation, Ödegärdet kraftverk, Strömma kraftverk, Ivarsfors kraftverk och Tocknarås kraftverk. Samtliga är små med en produktion på mindre än 1 MW och flera är inte längre i drift. Även de avvercklade anläggningarna kan dock innehålla vandringshinder för inte minst svagsimmande fiskarter.[2]
Laxstammen är naturlig och tillsammans med Ätran är Högvadsån västkustens viktigaste laxproducent. Laxpopulationen har studerats sedan 1950-talet. Laxbeståndet minskade fram till 1970-talet på grund av försurning. Kalkning startade 1978 för att motverka försurningen, vilket fick laxpopulationen att växa till sig. På 1990-talet minskade åter mängden lax, denna gång kopplat till parasiten gyrodactylus salaris. Sedan dess har populationen varierat mer cykliskt.[3] I ån finns också ett av Hallands största bestånd av flodpärlmussla.[4]. Nedström Nydala kvarn finns ett reproduktions- och uppväxtområde för den akut hotade arten havsnejonöga.[3] Mätningar har visat att det finns en artrik bottenfauna. Ån är ett riksintresse och sträckan nedströms Lia i Falkenbergs kommun är även efter regeringsbeslut 1998 ett natura 2000-område[4]. Bland angränsande område i avrinningsormådet är även Kyrkobacka, Sumpafallen samt sjön Svarten med Lillån/Svartån är natura 2000-områden.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.