Loading AI tools
dömande makten i Konungariket Danmark Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Danmarks domstolsväsen (danska: Danmarks Domstole) utgör den dömande makten i Konungariket Danmark. Den består av 36 allmänna domstolar och ett antal nämnder i riksdelarna Danmark, Färöarna och Grönland, där byrätt, kretsrätt och specialdomstolar utgör första instans. Överdomstolarna utgörs av två landsrätter i andra instans samt Højesteret i högsta instans.
Domstolarna tillhör formellt justitiedepartementet men är i allt väsentligt fristående från den politiska makten.
Danmarks statsskick | |
![]() Denna artikel ingår i en artikelserie | |
Grundlag | |
---|---|
Danmarks rikes grundlag | |
Lagstiftande makt | |
Folketinget | |
Monarken | |
Verkställande makt | |
Monarken | |
Regeringen | |
Statsministern | |
Ministerier | |
Dömande makt | |
Domstolsväsen | |
Administrativ indelning | |
Regioner | |
Kommuner |
Enligt Danmarks grundlag är den lagstiftande, verkställande och dömande makten separerade. Det innebär att domstolarna – oberoende av monarken, Folketinget och regeringen – ansvarar för den dömande makten.[1]
Domstolarna prövar straffrättsliga ärenden såväl som tvistemål mellan personer, organisationer och myndigheter. De prövar också lagligheten i myndighetsbeslut och att lagstiftningen överensstämmer med grundlagen och annan överordnad rätt, inklusive de internationella konventioner Danmark skrivit under.[2]
Domstolarna avgör även exekutions- och obeståndsfrågor, arvs- och bodelningsärenden samt är inskrivningsmyndighet för bland annat fastighets- och fordonsärenden.[2]
Danmarks domstolar (Danmarks Domstole) består av de allmänna domstolarna och ett antal fristående nämnder. Som allmänna domstolar räknas Højesteret, landsrätterna, by- och kretsrätterna samt Sø- og Handelsretten och Tingslysningsretten.[3][4][5]
Organisationen leds av Domstolsstyrelsen (danska: Domstolsstyrelsen). Dessa reglerar tillsammans med några fristående nämnder domstolsväsendets förutsättningar, domares utnämning och villkor.[6][7][8] Domstolsstyrelsen tillsätts fristående från den lagstiftande och verkställande makten, och består av:
Särskilda överklagansrätten (Den Særlige Klageret) beslutar om klagomål mot domares och andra domstolsjuristers tjänsteutövning, samt avskedande av domare, avskedande och förflyttning av övriga jurister samt avsättning av medlemmar i Domstolsstyrelsen.[9]
Vid Danmarks domstolar finns även Ungdomskriminalitetsnämnden (danska: Ungdomskriminalitetsnævnet). Den beslutar om förebyggande insatser för barn och ungdomar i åldrarna 10–17 år som begår eller löper risk att begår brott.[10] Nämnden är dock inte en domstol i egentlig mening.
I början av 2000-talet genomgick Danmarks domstolsväsen en omfattande förändring. Denna, Domstolsreformen, utgjordes av en ny domstolsindelning (Retskredsreformen), modernisering av processrätten (Indholdsreformen) samt en digitalisering och centralisering av inskrivningsärenden (Tinglysningsreformen).[11]
Retskredsreformen kom att innebära att 82 tidigare domstolar i riksdelen Danmark från och med 1 januari 2007 omorganiserades till att bli 24 rättskretsar (byretskredse).[11] Med början 1 januari 2008 utgör dessa domstolar – byret – första instans för samtliga straffrättsliga ärenden.[12] De tidigare domstolarna var små. Genom Retskredsreformen bildades domstolar med minst 6–8 domare, vilket möjliggjorde att även civilrättsliga mål kunde avgöras av ett kollegium av juristdomare.[11]
I Danmark finns även Sø- og Handelsretten i Köpenhamn, vilken svarar för vissa ärenden med koppling till sjörätt, handelsrätt och kredit- och obeståndsrätt. Dessutom finns Tingslysingsretten i Hobro, där man svarar för inskrivningsärenden.[13][14]
Färöarna utgör en särskild rättskrets för hela landet, där Rätten på Färöarna (färöiska: Sorinskrivarin í Føroyum, danska: Retten på Færøerne) fyller samma funktion som byret i Danmark.[15]
Rätten består av sorinskrivarin som fungerar som domstolspresident, samt ytterligare en ordinarie domare.[15] Därutöver kan även andra jurister och extraordinarie domare finnas anställda. Domstolen har sitt säte i Tórshavn, men har även ett tingställe i Tvøroyri på Suðuroy.[16]
Grönland är indelat i fyra rättskretsar, med varsin kretsdomstol som dömer i första instans. Dessa mål avgörs i alla ärenden som inte är särskilt reglerade i dansk eller grönländsk lag att de ska avgöras av den riksövergripande Rätten på Grönland. I praktiken innebär det att kretsdomstolarna handlägger samtliga ärendetyper förutom civilrättsliga mål. Kretsdomstolarna får hänskjuta komplicerade brottmål till Rätten på Grönland, en möjlighet som dock används sparsamt.[17]
Rätten på Grönland (grönländska: Nunatsinni Eqqartuussivik, danska: Retten i Grønland) är första instans i civilrättsliga mål. Dessutom är den första instans i de mål som särskilt anges i dansk eller grönländsk lag, exempelvis arbetsrättsliga och fiskerättsliga frågor.[17] Domstolen handlägger även inskrivningsärenden, handelsrätt och obeståndsrätt.
Andra instans är landsrätterna (landsret). I Danmark kan mål avgjorda i domstolarna på Jylland (inklusive Tingslysningsretten) överklagas till Västra landsträtten i Viborg, medan mål avgjorda i domstolarna på Fyn, Själland och Bornholm samt Sø- og Handelsretten överklagas till Östra landsrätten i Köpenhamn. Båda landsrätterna har tingsställen på flera platser i landet.[3]
Färöarna saknar egen överdomstol, och mål som avgjorts av Rätten på Färöarna överklagas därför till Östra landsrätten.[4] Landsrätten sammanträder vid behov på Färöarna. Mål avgjorda av kretsrätterna och Rätten på Grönland överklagas till Grönlands landsrätt (grönländska: Nunatta Eqqartuussisuuneqarfia, danska: Grønlands Landsret).[18]
Højesteret i Köpenhamn är högsta instans för samtliga riksdelar. Överklagan kräver prövningstillstånd, vilket söks och beslutas av en nämnd som är fristående från domstolen. Samma nämnd hanterar även överklagan av rättsstödsfrågor.[11][18][19] Frågor om resning avgörs av Särskilda överklagansrätten.[9]
Danmark är medlem av Europeiska Unionen (EU) och har skrivit under Europakonventionen om mänskliga rättigheter. Detta innebär att vissa fall även kan överklagas till EU-domstolen respektive Europadomstolen.
Byretskredse
(första instans) |
Landsret
(andra instans) |
Højesteret
(sista instans) |
---|---|---|
Københavns Byret | Østre Landsret | Højesteret |
Retten i Glostrup | ||
Retten i Helsingør | ||
Retten i Hillerød | ||
Retten i Holbæk | ||
Retten i Lyngby | ||
Retten i Nykøbing Falster | ||
Retten i Næstved | ||
Retten i Odense | ||
Retten i Roskilde | ||
Retten i Svendborg | ||
Retten i Sønderborg | ||
Retten på Frederiksberg | ||
Retten på Bornholm | ||
Retten i Aalborg | Vestre Landsret | |
Retten i Aarhus | ||
Retten i Esbjerg | ||
Retten i Herning | ||
Retten i Hjørring | ||
Retten i Holstebro | ||
Retten i Horsens | ||
Retten i Kolding | ||
Retten i Randers | ||
Retten i Viborg | ||
Övriga allmänna domstolar
(första instans) |
Landsret
(andra instans) |
Højesteret
(sista instans) |
Retten på Færøerne | Østre Landsret | Højesteret |
Kujalleq Kredsret | Grønlands Landsret | |
Qaasuitsoq Kredsret | ||
Qeqqa Kredsret | ||
Sermersooq Kredsret | ||
Retten i Grønland | ||
Sø- og Handelsretten[not 1] | Østre Landsret | |
Sø- og Handelsretten[not 1] | ||
Tingslysningsretten | Vestre Landsret | |
Noter: | [1][3][4][5][20] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.