Политичка партија у Србији From Wikipedia, the free encyclopedia
Покрет слободних грађана (скраћено ПСГ) либерална је политичка организација у Србији.
Покрет слободних грађана | |
---|---|
![]() | |
Скраћеница | ПСГ |
Председник | Павле Грбовић |
Оснивач | Саша Јанковић |
Основана | 21. мај 2017. |
Седиште | Трг Николе Пашића 9, Београд |
Омладински огранак | ПСГ Млади |
Идеологија | |
Политичка позиција | центар |
Национално чланство | |
Европско чланство | Савез либерала и демократа за Европу |
Међународно чланство | Либерална интернационала |
Регионална припадност | Либерална мрежа југоисточне Европе |
Боје | плава |
Народна скупштина | 3 / 250
|
Скупштина АП Војводине | 2 / 120
|
Скупштина града Београда | 2 / 110
|
Веб-сајт | |
Саша Јанковић је био на функцији државног омбудсмана и као такав је често критиковао праксу власти коју предводе СНС и Александар Вучић. То га је позиционирало међу бирачима као портпарола опозиције и довело до тога да ужива релативно висок рејтинг у односу на актуелне опозиционе вође и политичаре.[1] Пошто му се ближио крај мандата, одлучио је да поднесе оставку и да се кандидује на председничким изборима заказаним за април 2017. године. Његову најзапаженију подршку дала је Демократска странка, која је одлучила да подржи Јанковића, а не да има свог кандидата.[2] То му је помогло да створи релативно јединствен фронт против Вучића на предстојећим изборима.
После избора, Јанковић, који је завршио на другом месту са 16,3% гласова, одлучио је да оснује сопствени политички покрет, уместо да се придружи Демократској странци. Његов покрет „Апел 100”, формиран ради прикупљања подршке интелектуалаца и других угледних грађана за своју председничку кандидатуру, претворен је у политичку организацију, Покрет слободних грађана.[3]
Неки од оснивача Покрета су Горан Марковић, Здравко Шотра, Никола Ђуричко, Сергеј Трифуновић, Србијанка Турајлић, Борка Павићевић и Владо Георгиев. Многи оснивачи су напустили Покрет, оптужујући Јанковића да га води као своје „предузеће” и открили да Јанковићева супруга има огроман утицај на вођење Покрета.[4] После оптужби, Председништво Покрета одржало је хитну седницу на којој је Јанковић понудио оставку, што је Председништво одбило.[5] Ова превирања унутар Покрета навела су политичке аналитичаре и друге опозиционе вође и политичаре да доводе у питање капацитет Јанковића и Покрета да воде опозицију против Вучићеве власти.[6]
Јанковић је 17. децембра поднео оставку.[7] Кандидати за новог председника били су глумац Сергеј Трифуновић и адвокат Александар Оленик. Избори су одржани 26. јануара 2019. године, а Трифуновић је победио са 60% гласова.[8] Оленик и већина других високих функционера напустили су покрет и најавили стварање нове странке, Грађански демократски форум.[9]
Трифуновић је подржао протесте против Вучића. Покрет је 6. фебруара потписао споразум са људима заједно са осталим опозиционим странкама.[10] Након девет месеци протеста и неуспешног окончања преговора уз посредовање Факултета политичких наука и невладиних организација Универзитета у Београду, Трифуновић је августа 2019. године написао отворено писмо Дејвиду Макалистеру, председнику Спољнополитичког одбора Европског парламента, тражећи од њега да размисли о омогућавању међустраначког дијалога.[11] Прва рунда међустраначког дијалога у Србији уз посредовање Европског парламента одржана је два месеца касније.[12]
Дана 17. маја 2022. године, ПСГ је гласао за пријем Демократске партије Косова (ДПК), чији је оснивач Хашим Тачи, у чланство Либералне мреже југоисточне Европе.[13]
Либерална је политичка организација,[14][15] која обухвата и социјални либерализам[16][17][18] и економски либерализам.[19] Такође подржава приступање Србије Европској унији.[19] Члан је Либералне мреже југоисточне Европе и придружени је члан Савеза либерала и демократа за Европу.[20][21]
Бр. | Председник | Рођење—смрт | Почетак мандата | Завршетак мандата | |
---|---|---|---|---|---|
1. | Саша Јанковић | ![]() | 1970— | 21. мај 2017. | 17. децембар 2018. |
2. | Сергеј Трифуновић | ![]() | 1972— | 26. јануар 2019. | 27. септембар 2020. |
3. | Павле Грбовић | ![]() | 1993— | 27. септембар 2020. | данас |
Име | Рођење—смрт | Почетак мандата | Завршетак мандата | |
---|---|---|---|---|
– | Раде Вељановски | 1952— | 18. децембар 2018. | 26. јануар 2019. |
Година | Вођа | # гласова | % од важећих | # посланика | Промена | Коалиција | Влада |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2020. | Сергеј Трифуновић | 50.765 | 1,58% | 0 / 250 |
![]() |
без посланика | |
2022. | Павле Грбовић | 520.469 | 14,09% | 3 / 250 |
![]() |
УС | опозиција |
2023. | 902.450 | 24,32% | 3 / 250 |
![]() |
СПН | опозиција |
Година | Кандидат | # | 1. круг — гласови | % | # | 2. круг — гласови | % | Детаљи |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2017. | Саша Јанковић[nb 1] | 2. | 597.728 | 16,35 | без другог круга | |||
2022. | Здравко Понош | 2. | 698.538 | 18,84 | без другог круга | кандидат Уједињене Србије |
Година | Вођа | # гласова | % од важећих | # посланика | Промена | Коалиција | Влада |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2020. | Сергеј Трифуновић | није учествовала | 0 / 120 |
![]() |
ванпарламентарна | ||
2023. | Павле Грбовић | 215.197 | 22,55 | 2 / 120 |
![]() |
СПН | опозиција |
Година | Вођа | # гласова | % од важећих | # посланика | Промена | Коалиција | Влада |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2018. | Саша Јанковић | 154.147 | 18,93 | 8 / 110 |
![]() |
Листа Драгана Ђиласа | опозиција |
2022. | Павле Грбовић | 195.335 | 21,78 | 0 / 110 |
![]() |
УС | ванпарламентарна |
2023. | 325.429 | 35,39 | 3 / 110 |
![]() |
СПН | опозиција | |
2024. | 84.337 | 12,39 | 2 / 110 |
![]() |
Бирам Београд | опозиција |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.