![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Mrkonji%25C4%2587_Grad.jpg/640px-Mrkonji%25C4%2587_Grad.jpg&w=640&q=50)
Мркоњић Град
градско насеље и сједиште истоимене општине у западном дијелу Републике Српске, БиХ / From Wikipedia, the free encyclopedia
Мркоњић Град, у прошлости зван Варцар Вакуф,[2] је градско насеље и сједиште истоимене општине у западном дијелу Републике Српске, БиХ. По попису становништва 2013. у Босни и Херцеговини, а према коначним подацима за Републику Српску које је издао Републички завод за статистику, у насељу Мркоњић Град је живјело 7.017 лица.[1]
Мркоњић Град | |
---|---|
![]() Поглед на Мркоњић Град | |
Административни подаци | |
Држава | Босна и Херцеговина |
Ентитет | Република Српска |
Општина | Мркоњић Град |
Становништво | |
— 2013. | ![]() |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 25′ 01″ С; 17° 05′ 02″ И |
Временска зона | (), љети () |
Апс. висина | 591 |
Остали подаци | |
Поштански број | 70260 |
Позивни број | 050 |
Веб-сајт |
Налази се у географској области Босанска Крајина. Подручје општине обухвата 68.455 хектара површине и лежи на просјечно 591 метар надморске висине. У данашње вријеме овдје живи око 16.000 становника, међу којима Срби чине апсолутну већину.[3]
Основна одлика конфигурације терена општине је наглашена рељефност, јер највећи дио припада брдско-планинском простору. Наиме, Мркоњић Град је са свих страна окружен планинама: Лисина, Димитор, Чемерница, Мањача и Овчара.[4] Заступљена је умјерено континентална клима, а просјечна годишња температура износи 9 °C. Саобраћајну мрежу чине магистралне и регионалне саобраћајнице, које допуњује мрежа локалних путева.[3]
Оно што се веже за ову општину је Прво засједање ЗАВНОБиХ-а 25. новембра 1943. када је СР Босна и Херцеговина проглашена републиком Срба, Хрвата и Муслимана. Мркоњић Град је познат и по најквалитетнијим косама у региону — „варцаркама“, које добијају од старог имена града, Варцар Вакуфа.[5]
Привредно, ово је крај рудних налазишта гвожђа и бакра, развијеног занатства, богатих шумских површина итд.