Медаља за ревносну службу (1913)
одликовање Краљевине Србије и Краљевине Југославије / From Wikipedia, the free encyclopedia
Златна и Сребрна медаља за ревносну службу било је одликовање Краљевине Србије и Краљевине Југославије. Медаља је, у два разреда, као Златна и Сребрна, успостављена 19. априла 1913. и додељивана је за показану одличну и ревносну службу на ратишту за време балканских и Првог светског рата. У међуратном периоду статут медаље је промењен и прилагођен мирнодопским приликама, када се медаља додељивала за показану одличну ревносну службу у миру и рату. Последњи период доделе овог одличја је време Другог светског рата када је додељивана од југословенске Владе у емиграцији за заслуге у овом рату. Медаље за ревносну службу су додељиване у име Краља, а на предлог министра војног, према предлозима команданата нижих војних јединица. Медаља се носила о плавој траци на левој страни прсију.
Златна и Сребрна медаља за ревносну службу | |
---|---|
![]() Фотографија аверса Златне медаље за ревносну службу (1913);[1] | |
Додељује ![]() ![]() | |
Тип | медаља ![]() |
Додељује се за | „показану одличну и ревносну службу на ратишту”; од 22. маја 1922. године за „показану одличну ревносну службу у миру и рату”; |
Ратни период | Балкански ратови, Први светски рат, међуратни период, Други светски рат; |
Установљен | 19. април 1913. |
Важносни ред одликовања | |
Следеће (више) | Медаља за војничке врлине |
Следеће (ниже) | Медаља за грађанске заслуге |
Ауторство медаље није познато, али због њене стилске сличности са Сребрном медаљом за храброст из 1912. године, највећи број истраживача га приписује вајару Ђорђу Јовановићу. Повеље за оба степена медаље је израдио уметник Ђорђе Чарапић. Медаље су првобитно коване у швајцарској фирми „Браћа Игенин” и париској фирми „Артус-Бертранд”, да би након уједињења 1918. године израду медаље преузеле домаће радионице „Гризбах и Кнаус” из Загреба, „Фран Сорлини” из Вараждина и „Ковница А. Д.” из Београда.
Након Другог светског рата и стварања друге Југославије укинута су сва одликовања Краљевине Југославије, тако и Медаља за ревносну службу, чиме је престала да постоји као државно одликовање. За врсту заслуга за који је додељивана су основана нова одликовања са другим идејним предзнаком. Свргнута династија Карађорђевића наставила је доделу старих одличја са историјским називима, сада као приватна одликовања.
Распадом Социјалистичке Федеративне Републике Југославије долази до обнове традиције медаље за ревносну службу, када Савезна Република Југославија усваја своју медаљу која се делимично идејно ослања на Медаљу за ревносну службу из 1913. године. Распадом ове државне заједнице, Република Србија 2009. усваја своју Медаљу за ревносну службу чији је идејни узор Медаља за ревносну службу из 1913. године.