From Wikipedia, the free encyclopedia
Кнешпоље, или Кнежопоље, представља територију на простору Поткозарја и планине Козаре, у сјеверозападном дијелу Републике Српске, БиХ.
Граница Кнешпоља иде Уном од Козарске Дубице до Српске Костајнице, одатле ријеком Стриговом на шуме Пастирево и Каран, па даље обухватајући села Горњу и Доњу Јутрогошту, Црну Долину и Велико и Мало Паланчиште, прелази преко Козаре и избија на село Моштаницу, а одатле се путем Моштаница-Дубица спушта опет на Уну.
На овом простору смјештено је педесетак кнежопољских села, од којих су већа: Кнежица, Читлук, Стригова, Побрђани, Велико и Мало Двориште, Горња Јутрогошта, Доњи Јеловац, Паланчиште, Крива Ријека, Градина, Међувође, Мљечаница, Слабиња, Шеварлије, Брекиња и друга.
Пјесник и писац Скендер Куленовић је за мјесто свог епохалног дјела „Стојанка мајка Кнежопољка“ изабрао Кнешпоље, гдје је описао страдање Срба од усташког геноцида, и нарицање Стојанке, мајке Срђана, Мрђана и Млађена, над својим мртвим синовима.
Кнешпоље је област са посебним народним обичајима.[1] Од народних пјесама пјевају се ојкаче, које се изводе са најмање три пјевача и без инструменталне музике.[1] Од кола се изводи козарачко коло.[1] Традиционални инструмент је тамбурица.[1] Женска кнешпољска народна ношња се сатоји од бошће (мараме), кошуље и прегаче, а мушкарци су носили шешире.[1]
Ој Кнешпоље, мили завичају, родна грудо мој зелени гају, ђедов прагу, очева колијевко. Драго си ми ко мајчино млијеко, кроз године и кроз покољења, огледало части и поштења. Врело буне и гњјезда јунака, гдје је пушта ко сестра и мајка, кроз живот ме прати пјесма твоја, ој дјевојко драга душо моја.[1]
Становници се називавају Кнежопољци и Кнежопољке и припадају Крајишницима.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.