Ирина (рођена као Марија) Лакапина (грчки: Μαρία/Ειρήνη Λακαπηνή, бугарски: Ирина Лакапина; умрла пре 963.) је била бугарска царица (927-пре 963.), супруга Петра I Бугарског.
Ирина Лакапина | |
---|---|
![]() Печат на коме су приказани Ирина и њен муж Петар. | |
Датум рођења | непознато |
Место рођења | Цариград, Византијско царство |
Датум смрти | пре 963. |
Место смрти | непознато, Византијско царство |
Супружник | Петар I Бугарски |
Потомство | Роман Бугарски, Борис II Бугарски, Пленимир |
Родитељи | Христифор Лакапин Августа Софија |
Династија | Лакапини |
бугарска царица | |
Период | 927— пре 963. |
Претходник | ћерка Георгија Сурсувула непознатог имена |
Наследник | непознато |
Брак
Како би се показао достојним свога оца, Петар је 927. године напао византијску Тракију. Међутим, он је био спреман да преговара о миру, те је напад био краткотрајан. Византијски цар Роман је искористио промену на бугарском престолу и предложио новом бугарском цару династички брак између Лакапина и бугарске владајуће династије. Њиме би се окончао рат кога је отпочео још Петров отац Симеон 913. године. Роман је организовао брак између своје унуке Марије и Петра[1]. Марија је била ћерка Христифора Лакапина, најстаријег сина Романовог и савладара свога оца (921—931). Марија је тако постала прва византијска принцеза која се удала за страног владара. Деценијама касније, Романов савладар и наследник, Константин Порфирогенит, критиковао га је због овог поступка. Октобра 927. године Петар је стигао у близину Цариграда где се састао са Романом и потписао мировни споразум. Оженио је Марију 8. новембра[2]. Брак је означио почетак нове ере у византијско-бугарским односима. Марија је преименована у Ирину што на грчком значи "мир". Последњи помен Ирине у изворима је из 940. године када она долази са тројицом синова у Цариград. Претпоставља се да је умрла пре 963. године.
Деца
Петар и Ирина имали су неколико синова, укључујући и:
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.