![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Geghama_Mountains.jpg/640px-Geghama_Mountains.jpg&w=640&q=50)
Гегамске планине
From Wikipedia, the free encyclopedia
Гегамске планине (јерм. ) или скраћено Гегам је планинска висораван вулканског порекла, смештена у источном делу Јерменске висоравни, на граници између јерменских марзова Котајк и Гехаркуник. Дужина ланца који се протеже од севера ка југу је 70 км, а просечна ширина око 48 км. Планине су састављене од излива лаве плеистоценске и холоценске старости.
Гегамске планине јерм. | |
---|---|
![]() Поглед на Гегамске планине | |
Географске карактеристике | |
Највиша тачка | Аждахак |
Ндм. висина | 3.597 m |
Димензије | |
Дужина | 70 km |
Географија | |
Државе | ![]() |
Покрајине | Котајк Гехаркуник |
Регије | Јерменска висораван |
Геологија | |
Старост стена | плеистоцен, холоцен |
Врста планине | вулканско поље |
Планина представља развође које раздваја језеро Севан на истоку и притоке Аракса и Храздана са севера.
Просечна надморска висина целог ланца је око 2.500 метара, а највиши врх је угашена вулканска купа Аждахак у северном делу (3.597 м) у близини којег се налази малено језеро Акна типа горске очи које се храни топљењем снега. Други по висини је врх Спитакасар на 3.660 метара. У целом подручју налази се 27 вулканских угашених купа.[1]
Раније је ово планинско подручје било познато под именом Ахманган[2] а садашње име води порекло од праункука легендарног јерменског претка Хајка, Гегама.
Доказ најранијих људских насеља на овом подручју су бројни петроглифи пронађени на стенама на надморској висини измђе 2.600 и 3.200 метара. На тим праисторијским сликама углавном доминирају мотиви везани за свакодневне људске активности, попут лова, битака или плесова, а бројни су и симболи који представљају разна божанства, митолошке појаве али и небеска тела.[3]
Живи свет је представљен са преко 250 врста птица или око 70% целог птичијег фонда Јерменије.
Југоисточни обронци Гегама обухватају подручје у јерменској историји познате Хосровске шуме која је по легенди најстарија вештачки створена шума на свету. Засађена је у 4. веку по наредби краља Хосрова Котака.