српски политичар, професор права и судија. From Wikipedia, the free encyclopedia
Аћим Чумић (Трешњевица код Аранђеловца, 1836 — Кусадак, 27. јул/9. август 1901) био је српски политичар, професор права и судија. Обављао је дужност председника владе Србије.
Аћим Чумић | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Аћим Чумић | |||||||||||||
Датум рођења | 1836. | ||||||||||||
Место рођења | Горња Трешњевица, Кнежевина Србија | ||||||||||||
Датум смрти | 9. август 1901. (64/65 год.) | ||||||||||||
Место смрти | Кусадак, Краљевина Србија | ||||||||||||
|
Студирао и завршио је право у Хајделбергу и Паризу. Радио је као професор гимназије, затим у суду. За професора казненог права на Великој школи постављен је 1865. године. Учествовао је у раду уставног одбора из 1868. године и био запажен по речитости и предлогу да се влада стави под надзор државног савета, а не скупштине.
Био је политичар конзервативне оријентације, близак старијим политичарима Илији Гарашанину и Јовану Мариновићу, и предводник групе младоконзервативаца. Био је темпераментан човек, оштрог језика.
Године 1871. постао је председник београдске општине, али га је либералско намесништво, на чијем челу се налазио Јован Ристић, убрзо збацило. Потом се бавио адвокатуром у Београду, да би 1873-1874. године био министар унутрашњих дела у Мариновићевом кабинету.
Дана 25. новембра 1874. године Чумић је заменио Мариновића и сам постао председник владе (Влада Аћима Чумића). Задржао је министарство унутрашњих дела. Пошто влада није уживала поверење скупштине, то је већ после три месеца, 22. јануара 1875. године, била замењена другом. Потом је постављен за судију Касационог суда.
Од стране либералске владе ухапшен је 1878. године због наводног учешћа у Тополској буни и осуђен на смрт заједно са Јевремом Марковићем, али је убрзо помилован и осуђен на 10 година робије. Пуштен је из затвора по паду Ристићеве владе и доласку напредњачке 1880. године. Касније се више није бавио политиком.
Током 1880-их година био је владин представник ('комесар') код друштва за изградњу и експлоатацију српских железница. Веома се ангажовао на подизању Коларчевог фонда. Написао је следећа дела: Касацијона власт (1867) и Задужбине у одбрани Српства (1890).
Био је члан Српског ученог друштва и почасни члан Српске краљевске академије од 1892. године. Био је сенатор Краљевине Србије 1901. године.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.