From Wikipedia, the free encyclopedia
Maligni tumor je abnormalna masa tkiva koja nastaje kao rezultat nekontrolisanog rasta ćelija. Svetska zdravstvena organizacija klasifikuje tumore u četiri glavne grupe: benigne, tumore in situ, maligne tumore, i tumore neizvesnog ili nepoznatog ponašanja.[1] Maligni tumor se označava i kao kancer. Pre abnormalnog rasta (poznatog kao neoplazija), ćelije često podležu abnormalnom obrascu rasta, kao što je metaplazija ili displazija.[2]
![]() | Овај чланак је недовршен. |
Međutim, metaplazija ili displazija ne napreduju uvek do neoplazije. Rast neoplastičnih ćelija premašuje, i nije koordinaran sa rastom normalnih tkiva oko njih. Rast se istrajno nastavlja u istom maniru prekomernom, čak i nakon prestanka stimulusa. To obično uzrokuje nastanak čvorcića ili tumora u obolelom delu tela.
Pored kardiovaskularnih bolesti, maligni tumori su vodeći uzročnik smrti u savremenom svetu. Svaki četvrti muškarac i svaka peta žena umiru od neke maligne bolesti. Preko 90% bolesnika sa malignim tumorom umire zbog pojave metastaza
Karcinom dojke je najčešća maligna bolest žena, dok su karcinomi pluća i prostate najčešće maligne bolesti muškaraca. Zbog toga se ove tri maligne bolesti definišu kao maligne bolesti sa najvećom incidencijom. Kod karcinoma pluća, visoku incidenciju prati i visok mortalitet. U razvijenim zemljama, i pored visoke incidencije, smrtnost od karcinoma dojke i prostate je mala.
Najčešće maligne bolesti dece su leukemije. U Evropi trenutno živi i radi oko 400.000 ljudi koji su u detinjstvu izlečeni od različitih malignih tumora[3] Međutim, bez obzira na ohrabrujuće rezultate, rak je i dalje vodeći uzrok smrtnosti u pedijatrijskoj populaciji nakon prve godine života.
Epidemiološke studije pokazuju određenu pravilnost u geografskoj zastupljenosti pojedinih vrsta malignih bolesti. Tako je jedna vrsta malignog tumora jetre (hepatocelularni karcinom) retka u zapadnom svetu, a česta u Kini i okolnim zemljama Dalekog istoka. Karcinom pluća je vodeći tumor „trećeg sveta“, verovatno kao posledica velikog broja pušača.
Tumori se dele na benigne (dobroćudne) i maligne (zloćudne). Osnovna razlika između benignih i malignih tumora je ta što maligni tumori imaju sposobnost invazije i metastaziranja.
Maligne bolesti nastaju neoplastičnom transformacijom ćelija i tkiva. Neoplastična transformacija je proces narušavanja tkivne homeostaze u pravcu nekontrolisane proliferacije ćelija i inhibicije ćelijskog umiranja po tipu apoptoze. Neoplastična transformacija je višestepeni proces. Svaki stepen karakterišu genetičke i epigenetičke izmene koje dovode do transformacije neizmenjene („normalne“) ćelije u malignu. Poznato je da se, u toku procesa neoplastične transformacije, u ćelijama gube različiti kontrolni mehanizmi, što dovodi do uvećanja potencijala rasta, izmena na ćelijskim membranama, kariotipskih abnormalnosti, morfoloških i biohemijskih izmena, i izmena drugih ćelijskih osobina. Kao posledica svih tih promena dolazi do nekontrolisane deobe ćelija i formiranja malignog tumora.
Kancerogen je svaka supstanca ili agens koji indukuje razvoj maligne bolesti. Kancerogeni su često, mada ne i obavezno, i mutageni i teratogeni. Uopšteno, slično mutagenima, razlikujemo hemijske, fizičke i biološke kancerogene.
Prema najopštijoj podeli, maligni tumori se dele se na osnovu vrste ćelija ili tkiva od kojih su serazvili, i to na:
Pored pušenja, veruje se da na razvoj malignih tumora negativni efekat imaju i neke druge životne navike, kao što je alkoholizam, gojaznost, kalorična ishrana, rana seksualna aktivnost, promiskuitet. Zagađenje radne i životne sredine, zračenje, infektivni agensi, samo su neki od faktora spoljašnje sredine koji se takođe dovode u vezu sa razvojem pojedinih vrsta malignih bolesti.
Metastaziranje je pojava „širenja“ tumora sa mesta nastanka na druga tkiva i organe. Proces kojim se odigrava metastaziranje (metastatsko širenje bolesti) može biti putem krvotoka ili limfnim putem. Na drugim tkivima ili organima metastatski proces se detektuje u vidu ćelijskih skupina ili formiranih novih tumora istog porekla.
Komplikacije malignih tumora se dele na urgentne, akutne i kasne.
Nastaju od same bolesti.Tako npr. sindrom lize tumora kod hiperleukocitoze u ALL, sindromu gornje šuplje vene kod limfoma lokalizovanog u prednjem medijastinumu, diseminovana intravaskularna koagulopatija (DIK) kod promijelocitne leukemije, kompresija različitih tumora na vitalne organe itd.
Ovav vrste komplikacija mogu da budu blage i životno ugrožavajuće. Akutne komplikacije se dele po zahvaćenim organima i sistemima, i prikazane su na ovoj tabeli:
Akutne komplikacije organskog sistem | Znaci i simptomi |
---|---|
Kardiopulmonalne | Trehobronhijalna kompresija, tamponada srca |
Gastrointestinlne | Oralni mukozitis, ezofagitis, gastritis ulkus, tifitis, akutni pankreatitis |
Bubrežne | Tubulopatija, proteinurija, akutna bubrežna insuficijencija |
Jetrene | Akutna insuficijencija jetre |
Neurološke | Posteriorni reverzibilni encefalopaltski sindrom, encefalopatija |
Mišićno-skeletne | Osteopenija, osteoporoza, osteonekroza |
Metaboličke | Kušingov sindrom, elektrolitski i acidobazni disbalans, sindrom neadekvatne sekrecije ADH |
Hematološke | Poremećaji hemostaze, anemija, trombocitopenija, neutropenija |
Infektivne | Fibrilna neutropenija, sepsa, gljivične infekcije, hepatitis C/B, HIV |
Psihičke | Depresija, agitacija, samoubilački pokušaji, agresija prema okolini |
Opšte | Alopecija, malakslost, kaheksija |
Mogu da budu prolazne i trajne. Kasne komplikacije takođe zahvataju brojne organe i sisteme, na prvom mestu: bubrege, jetru, štitastu žlezdu, utiču na neurološki, hormonski i kognitivni status.[5]
Jedna od ključnih briga roditelja dece obolele od raka jeste pitanje njihovog potomstva. Plodnost je vrlo verovatna kod većine pacijenata nakon završenog lečenja, ali nije zagarantovana. Zavisi od stadijuma/grupe rizika, a samim tim i modaliteta lečenja. Operativni zahvat u cilju izlečenja maligne bolesti koji direktno ugrožava fertilitet (npr. orhiektomija, ovariektomija), zračna terapija pelvisa, primena određenih citostatskih agenasa i TMĆH, značajno smanjuju šanse za potomstvo. Postoji mogućnost da se izvrši krioprezervacija jajnih ćelija ili semene tečnosti pre početka lečenja, u cilju kasnije fertilizacije.[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.