![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Eukaryota_diversity_2.jpg/640px-Eukaryota_diversity_2.jpg&w=640&q=50)
Еукариоте
једноћелијски и вишећелијски организми са еукариотским типом грађе ћелије / From Wikipedia, the free encyclopedia
Еукариоте (лат. ) су једноћелијски и вишећелијски организми са еукариотским типом грађе ћелије сврстани у царство . Анализом и упоређивањем рРНК секвенци (16S рРНК) извршена је макрокласификација живих организама на три домена: , и . Код еукариота је једро садржано унутар једреног овоја.[3][4][5] Еукариоте припадају домену Eukaryota или Eukarya; њихово име потиче од грчког εὖ (, „бунар“ или „добро“) и κάρυον (, „орах“ или „језгро“).[6] Домен Eukaryota чини један од три домена живота; прокариоте и чине друга два домена. За еукариоте се обично сада сматра да су се појавили у Археји или да су сестра сада култивисаних археја .[7][8][9][10][11] Еукариоте представљају сићушну мањину у погледу броја организама;[12] међутим, због њихове генерално много веће величине, процењује се да је њихова колективна глобална биомаса приближно једнака оној код прокариота.[12] Еукариоте су се појавиле пре отприлике 2,1-1,6 милијарди година, током протерозојског еона, вероватно као бичарски фаготрофи.[13]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Animal_cell_structure_en.svg/320px-Animal_cell_structure_en.svg.png)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Endomembrane_system_diagram_en.svg/320px-Endomembrane_system_diagram_en.svg.png)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Animals.gif/280px-Animals.gif)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Mitochondrie.svg/640px-Mitochondrie.svg.png)
Еукариоте | |
---|---|
![]() | |
Еукариоте и неки примера њихове разноликости - у смеру казаљке на сату одозго лево: Црвена пчела зидар, , обична шимпанза, , , и | |
Научна класификација ![]() | |
Домен: | Eukaryota (Chatton, 1925) Whittaker & Margulis, 1978 |
Надгрупе[1] и царства | |
Еукариотски организми који се не могу сврстати у царства , или се понекад групишу у царство . | |
Еукариотске ћелије обично садрже друге органеле везане за мембрану као што су митохондрије и Голџијев апарат; а хлоропласти се могу наћи у биљкама и алгама. Прокариотске ћелије могу садржати примитивне органеле.[14] Еукариоте могу бити једноћелијске или вишећелијске, и укључују многе типове ћелија који формирају различите врсте ткива; за разлику од њих, прокариоте су обично једноћелијске. Животиње, биљке и гљиве су најпознатије еукариоте; друге еукариоте се понекад називају протистима.[15]
Еукариоте се могу репродуковати и асексуално кроз митозу и сексуално кроз мејозу и фузију полних ћелија. У митози се једна ћелија дели да би се произвеле две генетски идентичне ћелије. У мејози, репликацију ДНК прате два круга ћелијске деобе да би се произвеле четири хаплоидне ћерке ћелије. Оне делују као полне ћелије или гамети. Сваки гамет има само један сет хромозома, при чему је сваки јединствени микс одговарајућег пара родитељских хромозома који су резултат генетске рекомбинације током мејозе.[16]