From Wikipedia, the free encyclopedia
je Linuks distribucija zasnovana na principu jednostavnosti. Osnovao ju je i napravio Džad Vinet (engl. ) 2002. godine, inspirisan distribucijom . Džad je vodio projekat do 1. oktobra 2007. godine kada se povukao zbog nedostatka vremena i kontrolu nad projektom prepustio Eronu Grifinu (engl. ), uz tim volontera širom sveta.
![]() | |
OS porodica | -oliki |
---|---|
Radno stanje | Razvija se |
Izvorni model | Softver slobodnog i otvorenog koda |
Dostupan na | Višejezični |
Licenca | Razne |
Zvanični veb-sajt |
Filozofija ove distribucije je jednostavnost, brzina i fleksibilnost. je zasnovan na principu „“ (), što bi u prevodu značilo "ne komplikuj, idiote". Iako se drži filozofije jednostavnosti, sigurno nije distribucija za početnike već za malo iskusnije korisnike Linuksa, jer se sva podešavanja sistema vrše tekstualno unutar komandne školjke. je tekstualna distribucija i nema grafičke alate za uređivanje i održavanje.
pripada distribucijama sa centralizovanom konfiguracijom kao i što je linuks. Ovakve distribucije imaju centralni konfiguracioni fajl , koji sadrži sve osnovne informacije o sistemu kao što su ime mašine, vremenska zona, lokalizacija, moduli (drajveri) koji se učitavaju pri dizanju, kao i servisi (daemoni) koji se pokreću zajedno sa operativnim sistemom. Centralno mesto svih servisa odnosno njihovih start skripti je mapa .
Upravljanje programskim paketima se vrši pomoću alatke , koji je u stvari kao što mu i samo ime kaže paketni menadžer. omogućava instaliranje i ažuriranje softvera direktno sa interneta. Sam format paketa je datoteka čija je ekstenzija pkg.tar.gz i ukratko rečeno paket je u stvari kompresovani fajl koji sadrži informaciju o paketu, načinu instaliranja kao i binarne fajlove koji se instaliraju na sistem.
Paketi se nalaze trenutno u pet glavnih binarnih spremišta (repozitorija) na internetu:
Pored binarnih paketa u navedenim skladištima, nalazi se i skladište sa paketima odnosno uputstvima kako i napraviti i instalirati iz izvornog koda. Ovo skladište se naziva () i koristi sistem tekstualnih fajlova. U ovim fajlovima je zapisano, kodirano, uputstvo za kompletnu izradu paketa pomoću makepkg komande. Ovde se odražava još jedna sličnost sa linuksom, mada je izrada fajlova mnogo lakša. Jednostavnost njihove izrade se iskazuje kao prednost, te korisnici linuks prave sami fajlove te ih podižu na internet u spremište, tako da bi drugi korisnici imali koriti od njih. Samo priznati i provereni paketi iz AUR-a premeštaju se u repozitorijum i postaju službeni.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.