приватни универзитет у Итаки (Њујорк, САД) From Wikipedia, the free encyclopedia
Универзитет Корнел (енгл. , IPA: ) амерички је приватни универзитет Лиге бршљана и федерални ленд-грент докторандски универзитет смештен у Итаки (Њујорк). Основали су га 1865. године Езра Корнел и Ендру Диксон Вајт, с намером да професори и студенти раде на свим пољима која се могу проучавати и остварују доприносе на истима — од класике до науке, од теоријских до примењених грана. Ови идеали, неконвенционални у ондашње време, заслужни су за данашњи мото Корнела — популарни цитат Езре Корнел из 1865. године: „Основао бих институцију где свака особа може наћи инструкције у било којој студији.”[1]
Cornell University | |
![]() Грб Универзитета Корнел | |
лат. | |
Мото | I would found an institution where any person can find instruction in any study. —Езра Корнел, 1865[1] |
---|---|
Мото (на српском) | „Желим установу где свака особа може добити наставу на било којем пољу.” |
Тип | приватни универзитет / статутарни колеџ[2]
|
Оснивање | 1865. |
Задужбина | 6,8 млрд. долара (2017)[3] |
Председник | Марта Е. Полак |
Проректор | Мајкл Котликоф |
Административно особље | 1.639 (Итака) 1.235 (Њујорк) 34 (Доха) |
Број студената | 22.319 (јесен 2016)[4] |
Преддипломци | 14.566 (јесен 2016)[4] |
Постдипломци | 7.753 (јесен 2016)[4] |
Локација | Итака, Њујорк, ![]() 42.45° С; 76.48° З |
Кампус | мали град [19 km2 (4.800 acres)] |
Новине | Cornell Daily Sun |
Боје | карнеолска бела црна[5] |
Атлетика | Дивизија I NCAA (Лига бршљана) |
Спортски надимак | Big Red (досл. „Велики црвени”) |
Маскота | Тачдаун / Big Red Bear (незванична)[6] |
Афилијације |
|
Веб-сајт | |
![]() |
Универзитет је у најширем смислу организован у седам преддипломских колеџа и седам дипломских јединица у свом главном кампусу у Итаки, а сваки колеџ и јединица имају своје стандарде односно критеријуме за упис и готово аутономне тј. међусобно независне академске програме. Универзитет такође управља двама ’сателитским’ медицинским кампусима; један је у граду Њујорку, а други у Граду образовања у Катару.
Корнел је један од три приватна ленд-грент универзитета у САД и једини у Њујорку.[н. 1] Од седам преддипломских колеџа, три су статутарна или уговорна колеџа с подршком државе путем система Државног универзитета у Њујорку (SUNY), укључујући агрикултурне и еколошке колеџе. Од Корнелових дипломских школа само она ветеринарска има материјалну подршку државе. Као ленд-грент колеџ Корнел управља агенцијом CSREES, чији је програм доступан у сваком округу државе Њујорк; годишњи фонд обезбеђује држава Њујорк, за одређене образовне мисије.[7] Кампус Универзитета Корнел у Итаки простире се на 3 km2 (745 acres), али је заправо много већи када се у обзир узму и Ботаничке баште Корнела — тада се говори о површини већој од 17 km2 (4.300 acres); такође, Корнел има и бројне земљишне поседе широм Њујорка.[8]
Од дана када је основан Корнел је био коедукациона, несектаријанска установа, у којој упис није зависио од религије или расе. Корнел броји преко 245.000 живих свршених ученика високе школе, а његов бивши и данашњи факултет са дипломцима укључује 34 Маршалова, 29 Роудсових, 29 Труманових и 7 Гејтсових стипендиста, 54 нобеловца и 14 живих милијардера.[9][10][11] Студентско тело чини преко 14.500 преддипломаца и 7.700 постдипломаца, из свих 50 америчких држава и 122 земље света.[12][13]
Универзитет Корнел је основан 27. априла 1865. године; Сенат државе Њујорк (NYS) признао је универзитет као државну ленд-грент установу. Сенатор Езра Корнел понудио је своју фарму у Итаки као место на којем ће се основати универзитет, те приложио 500.000 долара свог богаства као први ендаумент. Његов сарадник, сенатор и искусни едукатор Ендру Диксон Вајт пристао је да буде први председник. Током наредне три године, Вајт је надгледао изградњу првих двеју зграда; путовао је да би привукао пажњу студената и нашао особље.[14] Универзитет је отворен 7. октобра 1868. године, а следећег дана уписало га је 412 бруцоша.[15]
Корнел се развио као технолошки напредна институција, примењивајући своја истраживања на сопствени кампус али такође улажући напоре и на глобалном нивоу. На пример, 1883. године Корнел је био један од првих универзитетских кампуса који је за осветљење користио струју из динаме на водени погон.[16] Корнел је до 1894. године обухватао колеџе које је финансирала држава, и испуњавао је све статутарне захтеве;[17] такође је имао администрацију за истраживања и проширивање активности које је заједно финансирала држава и федерални програми за спаривање.[18]
Корнел је имао активне дипломце још од првих предавања. Био је један од првих универзитета на којем су се у Управни одбор бирали студенти који дипломирају.[н. 2] Корнел је постао члан Лиге бршљана, чиме је студентски активизам повећан током 1960-их а везано за културне проблеме, грађанска права и опозицију Вијетнамском рату; протести и окупације имале су за резултат оставку председника Корнела и реструктурисање управе универзитета.[22]
Универзитет Корнел је од 2000. године почео да проширује своје међународне програме. Универзитет је 2004. отворио Медицински колеџ Вајл Корнел у Катару (енгл. ).[23] Сарађивао је са институцијама у Индији, Сингапуру и НР Кини.[24][25][26] Бивши председник Џефри Ш. Лиман описао је универзитет са високим међународним профилом као „транснационални универзитет”.[27] Корнел и Станфорд су 9. марта 2004. године положили камен темељац за нови „Центар за премошћавање јаза” (енгл. ), да би се изградио и заједнички руководио центар за образовање на израелско-јорданској граници.[28]
Данас се на универзитету може стећи више од 7.000 различитих звања.[29] Има око 22.000 студената и више од 1.600 професора. Број особља на 14 колеџа и школа је 8.000 (укупно).[12]
Колеџ/школа | Год. |
---|---|
Пољопривреда и биолошке науке | 1874 |
Архитектура, уметност и планирање | 1871 |
Уметности и науке | 1865 |
Бизнис | 1946 |
Инжењеринг | 1870 |
Постдипломске студије | 1909 |
Хотелска администрација | 1922 |
Хумана екологија | 1925 |
Индустријски и радни односи | 1945 |
Право | 1887 |
Медицинске науке | 1952 |
Медицина | 1898 |
Технологија | 2011 |
Ветерина | 1894 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.