Спенсер (пушка)
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Спенсерова пушка (енгл. ), једна од најранијих пушака репетирки, са магацином за 8 метака, произведена у САД и први пут коришћена у Америчком грађанском рату (1861-1865). Магацин се налазио у кундаку пушке.[3]
Спенсер модел 1865 карабин | |
---|---|
![]() | |
Врста | пушка репетирка |
Порекло | ![]() |
Употреба | |
Употреба у | ![]() |
Бојно деловање | 1860-1869. |
Производња | |
Произвођач | компанија Спенсерове Пушке Репетирке |
Цена | пушка 37,5 долара (1861) карабин 25,5 долара (1861) |
Произведено | око 180.000[1] комада |
Варијанте | пушка и карабин |
Спецификације | |
Маса | 4.2 |
Дужина | 1.025 |
Дужина цеви | 650 |
Калибар | 0,56 инча/14.2 |
Врста операције | репетирка |
Начин дејства | масивни затварач са полугом |
Брзина паљбе | 9[2] мет/мин |
Брзина зрна | 400 |
Макс. еф. домет | 400 |
Магацин | 7 метака |
Изум сједињеног метка у металној чахури са ивичним паљењем, који је патентирала 1857. године америчка компанија Смит и Весон (за своје револвере), омогућио је пушкарима да конструишу прве пушке са магацином за више метака, са механизмом за механичко убацивање метка у цев.[2] Кристофер Спенсер (1833-1922), амерички инжињер и пушкар, који је неко време радио за компанију Колт, је 6. марта 1860. патентирао прву пушку репетирку у САД, шест месеци пре друге америчке репетирке, пушке Хенри.[1]
Спенсерова пушка била је острагуша са падајућим масивним затварачем, који се обарао наниже обарањем полуге испод сандука која је уједно служила као штитник обарача, и цевастим магацином са 7 метака у кундаку пушке, који се лако могао извадити. Повлачење полуге избацивало је празну чахуру, убацивало је нови метак у цев и напињало опругу ударне игле у затварачу, која се активирала спољашњим орозом који се морао ручно натегнути пре сваког опаљивања.[1] Ове пушке су користиле метак калибра 14,2 mm (0,56 in) са ивичним паљењем.[2]
Иако је била нешто спорија (због ручног натезања ороза) и мањег магацина (7 према 15 метака) од пушке Хенри која се појавила у исто време, Спенсерова пушка била је знатно једноставнија (Хенријева пушка имала је чак 46 покретних делова) и јефтинија за производњу. Уз то, брзина пуњења повећана је увођењем унапред напуњених цевастих магацина са по 7 метака, од којих је сваки стрелац носио по 10 на реденику, који су се могли убацити у кундак једним покретом. Тако је по избијању Америчког грађанског рата 1861, војска Уније одбила Хенријеву пушку за наоружање војника као сувише скупу и компликовану, док је Спенсер добио подршку самог председника Абрахама Линколна. Ипак је конзервативизам у Комисији за наоружање, коју је предводио генерал Џемс Волф Рипли, одложио набавку новог оружја о државном трошку све до 1863, иако су многи војници Уније, па и читаве јединице, купили нове пушке о свом трошку. Рипли је као и већина виших официра САД сматрао пушке каписларе (спредњаче) типа Спрингфилд последњом речју војне технике, мада је до Аустријско-пруског рата 1866. слично становиште преовладавало и у свим европским војскама осим Пруске. Најзад је интервенцијом самог председника генерал Рипли смењен у септембру 1863. и нове пушке су коначно уведене у наоружање америчке војске - до краја рата 1865. војска Унија купила је 77.181[1] (или 94.196[2]) карабин и 12.471 пушку, а бар још толико набавили су војници о свом трошку.[1][2]
Са престанком рата потражња ових пушака нагло је опала, у корист савршенијих винчестерки (модел 1866), па је компанија Спенсер (енгл. ) затворена већ 1869, а њену опрему и машине већином је откупила компанија Винчестер.[1] После 1868, ове пушке су у америчкој војсци замењене спорометним острагушама Шарпс.[2]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.