From Wikipedia, the free encyclopedia
Свирање у грудима, звиждање у грудима или визинг (од енг. речи wheezing)[1] један је од симптома у пулмологији (када га чују друге особе) и или знак болести (када се чује само аускултацијом).
Свирање у грудима | |
---|---|
Синоними | Sibilant rhonchi |
Звук свирање у грудима који се чује стетоскопом | |
Специјалности | пулмологија |
Узроци | вируси, бактерије, страно тело, алергени, упала плућа, астма, туберкулоза |
Свирање у грудима су пратећи плућни шумови које карактерише трајање дуже од 250 мс. Према дужини трајања разликују се два типа свирања у плућима:[2]
Поред различитог квалитета тона, континуирани пратећи шумови се описују и као удисајни (инспираторни) или издисајни (експираторни), кратки или дуги, појединачни или вишеструки шумови.
Како је високо и тихо шиштање гласно оно често маскира дисајне шумове.
Најчешће прихваћено објашњење о механизму звиждања је да су респираторни путеви попут цевни које се понашају аналогно вибрирајућој трсци. Према неким акустичним тестовима констатовано је да свирање у грудима настаје када су дисајни путеви сужени скоро до нивоа затварања, тако да супротни зид почиње да вибрира.
Свирање у грудима узрокују:[3]
Како најужи део дисајних путева чини трахеја и прве четири генерације бронха, тек после четврте генерације, попречни пресек дисајних путева се нагло повећава. Зато свирање у грудима настаје само уколико се, директно или индиректно, сузе трахеја и велики бронхи.
Уколико је већи број малих дисајних путева опструиран, заостаје већа количина ваздуха у алвеолама. Да би се тако заробљени ваздух истиснуо, потребна је снажнији грч дисајне мускулатуре, што резултује повећањем перибронхијалног притиска, који сужава трахеју и велике бронхе.
Рендгенски је показано да се код опструкције малих дисајних путева трахеја може сузити за 30%, па и 50% њеног пречника.
С обзиром да су трахеја и бронхи детета мекши него код одрасле особе, они ће и лакше колабирати, тако да је свирање у грудима много чешћи симптом у одојчади и мале деце, него код старије деце и одрсалих.
Свако може имати звиждање у плућима неком периоду живота. Код новорођенчади, оно је вероватно због њихових мањих дисајних путева. Такође је често код деце која имају астму или бронхиолитис.[4]
Одрасли који пуше или који имају емфизем плућа или срчану инсуфицијенцију имају већу вероватноћу да имају звиждање у плућима.[4]
При нормалном дисању, линеарна брзина ваздуха у трахеобронхијалном стаблу није довољна да доведе до свирања у грудима, нити било каквог другог звука који се чује без стетоскопа. Дисање постаје чујно у околини тек када, сужења дисајним путевима доведу до турбулентног протока ваздуха.
Дијагноза сновног обољење које прати свирање у грудима се поставља на основу:
Лечење се примарно заснива не терапији основног обољење које је узроковало свирање у грудима.[4]
Прва ствар коју лекар може да уради је да пацијенту да кисеоник, а у тежим случајевима да га прими у болници док не оздрави.[4]
Од лекова најчешће се користе лекови за бронходилатацију који ублажавају оток и отварају дисајне путеве. Инхалациони кортикостероиди за борбу против упале и нтагонисти леукотриенских рецептора за спречавање симптома астме и алергије.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.