Надамо се да ћете уживати са нама доприносећи Википедији и да ћете постати њен стални корисник. Уколико имате било каква питања, слободно се обратите мени или другим уредницима на некој од страница на Тргу. Још једном, добро дошли на Википедију, пројекат слободне енциклопедије. Срећан рад! Milens2 (разговор) 19:10, 26. март 2008. (CET)
Поздрав, ВВВладимир. Добро дошли на Википедију на српском језику! | |||
Здраво, ВВВладимир. Хвала на учешћу у пројекту. Надамо се да ћете уживати у сарадњи и да ће вам боравак с нама бити пријатан. | |||
Википедија на српском језику је слободна енциклопедија која је настала 2003. године. Од тада смо успоставили различита правила у нашој заједници. Одвојите мало времена и прочитајте следеће теме, пре него што почнете да уређујете Википедију. | |||
![]() |
Пет стубова Википедије Шта је Википедија? |
![]() |
Помоћ Општи приручник за уређивање Википедије |
![]() |
Упутства Брзо научите да правите измене, корак по корак |
![]() |
Песак За увежбавање рада на Википедији |
![]() |
Основни курс Тражи персонализовану помоћ при првим покушајима |
![]() |
Научите како се уређује страница Водич за уређивање страница |
![]() |
Ствари које не би требало да радите Сажетак најучесталијих грешака које треба избегавати |
![]() |
Најчешће постављана питања Питања која многи постављају |
![]() |
Правила Википедије Правила и смернице које је усвојила заједница |
![]() |
Трг Место где можете питати друге википедијанце |
![]() Потписујте се на страницама за разговор помоћу четири тилде (~~~~) или кликом на дугме које се налази изнад уређивачког прозора — тиме додајете ваше корисничко име, тренутно време и датум. Такође, немојте се потписивати у чланцима. Пре него што почнете с уређивањем чланака, прочитајте важне напомене о писању српским језиком на Википедији. Чланци на Википедији на српском језику могу се потпуно равноправно уређивати ћирилицом и латиницом, екавицом и ијекавицом, али није дозвољено мешање писама нити изговора у истом чланку. Измене латиницом у ћириличком тексту (и обрнуто) и измене „” латиницом, односно -јем, биће уклоњене без одлагања. |
Što se dužine teksta tiče tu je ok s obzirom da je tema takva pa se ne može gotovo ništa više reći. Pogledaj ako imaš priliku knjigu Tibora Živkovića, Portreti srpskih vladara u ranom srednjem veku (tako nešto se zove, tačan naziv vidi u članku). Možda je on dao neki novi podatak ili tumačenje s obzirom da je Ćorovićeva Istorija Srba prilično prevaziđena. Drugo trebalo bi staviti reference za sve citate, izbaciti tačke ispred zagrada i izvršiti još neke sitne ispravke. Onda bi mogli da ga kandidujemo za sjajan. Pozdrav, --Војвода разговор 08:32, 19. април 2008. (CEST)
Evo mene ovde da ne trošim memorijski prostor više na strani za razgovor! Aaaa, koliko vidim tvoja Razgovorstranica je prilično ćutljiva pa da je malo prodrmusam
. Nije loša ideja, kao što reče Nikola, da se malo pozabavimo pitanjima prefiksa. Ja sam ZA, ali..hm... nemam baš ni iskustva a ni literature, ali.. mogli bismo da poradimo na tome (samo da sredim neke dijagrame (nadam se sutra), a na wiki toponime i arheologiju, nešto mi je tužna i mršava, a uvek sam je zamišljala kao vremešnu, skladno popunjenu tetu
). Nemam pojma šta da radimo sa onim pra... i kako to da sredimo.. Pitaću Vojvodu, on ima odlične ideje, mnogo znanja i rešenje za svaki problem (bar koji sam ja do sada napravila, premda... poznajući sebe i svoje problem-kapacitete..hehehe)!!! Ako imaš još neke podatke o onoj knjižici, kaži, pa da probam da je negde iskopam! Pozdrav, S.sanja (разговор) 21:12, 6. мај 2008. (CEST)
Jaooo, pa ne znam kako da formulišem...a da ne bude još opširnije.. Kad nešto krenem da objašnjavam, ona više niko ništa ne razume (treba me obuzdati u objašnjavanjima
). A što se tiče drmusanja Razgovorstranice - i drugi put (hehe - moraćeš da praviš i arhivu, ako se upustim u kuknjavu i objašnjavanje svega i svačega)
!!!--S.sanja (разговор) 14:40, 7. мај 2008. (CEST)
Праисторија (од грч. : προ - пре,[1] ιστορία - прича; односно лат. : prae - предходни,[2] historia - латинизована реч ιστορία)
, za ideju! Virni sad! --S.sanja (разговор) 23:29, 7. мај 2008. (CEST)
Ћао Владо. Извини што ти се мешам у посао, али морам да ти кажем једну примедбу која, веруј ми, није злонамерна. У чланцима у којима пишеш о манастирима, дајеш одреднице да се тај и тај манастир налази на око пола сата хода од већ чега. Знаш ми природњаци смо прилично егзактни, а та мерна јединица дефинитивно то није. Можда је за нас двојицу то пола сата, али за моју бабу Јулијану то је много, много више. Какав ход? Брз, спор, брзо трчање... (Имам две колегинице које ходају, не можеш да замислиш, дакле два корака, па се сите испричају, па опет два корака, страва...) Разумеш шта хоћу да кажем. Можда је боље да кажеш, ако већ не знаш тачну или најприближнију вредност у километрима, само да је то и то насељено место најближе или да тај манастир припада том и том реону/општини/планини или шта ли већ. Ништа не фали да се каже да се манастир Велика Ремета налази на Фрушкој гори. И то је прилично одређено. Извини на сметњи и мешању у твоја посла, ако сам те сморио, слободно реци, нећу се љутим. :) Поздрав!--Metodicar (разговор) 19:36, 14. мај 2008. (CEST)
Срећна Нова година и све најбоље.--Методичар � 18:51, 1. јануар 2009. (CET)
Здраво Владимире, видим да сте ставили чланак на расправу за сјајан чланак. По обиму, броју измена, броју референци и спољашњих веза, мислим да би боље било да се кандидује за добар. На последњим изабраним сјајним чланцима је рађено месецима (Историја Срба пре Немањића), на некима је радила група аутора (Ниш уз који је написано 20-так пропратних чланака), затим (рецимо Авион Рафал) са око 2000 измена по чланку, док је обимност сваког од последњих изабраних отприлике на око 40 куцаних страна (150.000 - 250.000 бајтова). Мислим да су код нас критеријуми за избор чланка у групу сјајних јако високи, па предлажем да буде кандидат за добар. То је само мој предлог (нисам прочитао чланак), а ви сами одлучите. Иначе прочитаћу га и изнети коментаре, свакако, чиме ће бити испуњени услови за излазак на гласање. Поздрав. SmirnofLeary (разговор) 21:01, 7. март 2010. (CET)
![]() |
На страници Википедија:Сјајни чланци/Гласање покренуто је гласање за чланак Бадњак да исти постане један од сјајних чланака.
|
ВВВладимире, не може се фаворизовати тако једно застарело виђење, поготово у ова времена послије толико много истраживачког рада и обрађеног штива међу врелом историјских извора. Није неутрално представљати неупућеноме читаоцу искривљена слика, као да у историјској науци нема никаквог спора око датовања настанка такозванога Љетописа попа Дукљанина. Тако наочито представљање XII стољећа, не би било ништа друкчије од прихватања теорије да је ЉПД настао у XV.
А друго, како би било да се у чланак убаце и ставови Живковићеве школе (поготово када се он већ користи као литература за његову садржину)? Издвојио сам селективно одабрани цитат на страници за разговор. --Полковник (разговор) 18:34, 25. март 2010. (CET)
To sto rece za grah i kruh. Ali, ne bih se slozila s tobom kad kazes...
Тако се може рећи да су бар ове двије ријечи неоправдано изгубљене у корист Хрвата.
Niko Srbe nije terao da se odreknu te dve reci, a ponajmanje Hrvati. Jednostavno su tako sami odlucili. Glupa odluka, ako mene pitas, i na istom nivou subnormalnih zahteva srBskih rodoljuba da se ukine latinica i jednacenje po zvucnosti, kao i to da se poizbacvuje sve sto iole lici na zapadnu varijantu. No, takve su okolnosti bile, sta da se radi... Nadajmo se samo da to nadri-lingvisticko ciscenje srpskog jezika nece uzeti veceg maha, jer umesto da bogatimo jezik novim recima, mi ga siromasimo jer gledamo u krvna zrnca svakoj reci e da se ne bi slucajno provukla neka sa viskom hrvatskih gena. Od toga mi se kosa dize na glavi.--Јагода испеци па реци 20:49, 9. април 2010. (CEST)
Slazem se, nije sto su moji, ali Srbi, tj. stav srpskih lingvista je daleko od onih suludih puristickih umobolija nasih nam dragih suseda. Ono sto se sad naziva iskljucivo srpskim jezikom zadrzalo je uglavnom sve sto je u tom jeziku postojalo i kad je on bio srpskohrvatski, izbacene su samo one reci koje zaista nikako ne idu u istocnu varijantu (neke si ti pomenuo), a takvih reci je zaista prilicno malo. Zanimljivo je i to sto narod hrvatski, i pored svih suludih pokusaja njihovih lingvista da ubace gomilu nekih izmisljenih reci, ili reci koje su iskopali iz neke davne proslosti, nekako i dalje govori kako je i do sad govorio, i nekako ne prihvata savete svojih lingvista, pa tako i dalje kazu i ekonomija, i helikopter i avion i aerodrom itd... Nego, htedoh te pitati, kako to da je hleb gotskog (!) porekla, a pasulj romanskog? --Јагода испеци па реци 21:05, 9. април 2010. (CEST)
![]() |
На страници Википедија:Сјајни чланци/Гласање покренуто је гласање за чланак Случај Рачак да исти постане један од сјајних чланака.
|
Чланак је веома добар, не знам зашто си га кандидовао за добар, кад може б ити мирне душе и сјајан. Једна ситница ми је ушала у око: ја бих, уместо крај, користила реч завичај, јер се ради заправо о завичају, крај је мало жаргонски израз, барем моје језичко осећање то тако види. Нпр. Здухаћи су људи чији су духови бранили свој завичај, не крај... Остало је прилично добро одрађено. Референце, наводи референци су врло професионално урађени, текст детаљан, смислен, писмен, а и сама тема је занимљива... Ја бих га кандидовала за сјајан, зашраво, не знам да ли му нешто фали да би могао бити сјајан, јер се у конкретну тему не разумем... --Јагода испеци па реци 12:46, 19. децембар 2010. (CET)
Сад видех наш разговор од раније, па рекох, ово би те вероватно занимало да прочиташ... http://scindeks.nb.rs/article.aspx?artid=0350-185X0864153K&redirect=ft
--Јагода испеци па реци 12:50, 19. децембар 2010. (CET)
A zašto ti ne glasaš da ovaj članak postane dobar? --Helios13 (разговор) 18:41, 19. децембар 2010. (CET)
Браво Владимире поштен однос, а са њим си само на добитку и ти и википедија. Честитам на избору идемо даље.-- Сахараразговор 18:24, 20. децембар 2010. (CET)
У енглеској ортографији је тачно да се распони (датума и сл.) деле ен-цртом, међутим правопис српског препознаје само цртицу и црту. Како на жалост српска ортографија не даје прецизну дефиницију црте (барем мени није познато), за разлику од енглеске где су дужине различитих црта тачно дефинисане, за црту се мора изабрати ен- или ем-црта (а ни Уникод не дефинише неке посебне „локалне“ варијанте тих знакова, опет колико сам ја успео да ишчачкам). На ср.вики је за црту практично изабрана ем-црта, па сам због тога био изменио. ; []$ ; 17:54, 20. децембар 2010. (CET)
Odlično. Potrudiću se da pogledam ovih dana izmene koje si uneo, i da glasam, svakako... --Јагода
испеци па реци 19:13, 26. децембар 2010. (CET)
Моје искрене честитке.-- Сахараразговор 14:35, 11. јануар 2011. (CET)
![]() |
На страници Википедија:Сјајни чланци/Гласање покренуто је гласање за чланак Војна болница Ниш да исти постане један од сјајних чланака.
|
Здраво!
![]() |
На страници Википедија:Сјајни чланци/Гласање покренуто је гласање за чланак Сандра Булок да исти постане један од сјајних чланака.
|
Видим да сте ажурирали чланак о Јовану Владимиру па бих вам скенуо пажњу на јенду ствар: термин Македонско царство за Самуилову државу је историографски анахронизам, изворно нигде посведочен а чак ни као технички историографски термин није оправдан; препоручујем као најадекватнију ознаку Самуилова држава/царство јер сам склон (иако многи истраживачи нису) да то царство издвојим из Првог бугарског царства као посебну целину, иако се оно идејно и идентитетски на њега наслања (термин Бугарско царство такође је потпуно адекватан). Не знам да ли сте имали прилике да прочитате чланак који сам на сајту Историјска библиотека написао о Владимиру: Јован Владимир. Део о историјском Владимиру је потпуно заокружен, док део о традицији планирам да овог месеца разгранам на посебне одељке и проширим. Верујем да вам може бити интересантан за нека тумачења и појединачне пдоатке који би се могли инкорпорирати у текст који сте ви писали. Поздрав,--Војвода разговор 11:10, 21. септембар 2011. (CEST)
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.