From Wikipedia, the free encyclopedia
Интерсити експрес (енгл. , превод: међуградски експрес) су брзи возови немачке производње.
Возе углавном у Немачкој и деломично у суседним земљама. возови су најбољи возови немачких железница ( ).
Развој возова је почео у осамдесетим годинама 20. века. Тренутно постоје три верзије, 1 (1981), 2 (1996) и најновији 3 (1999). Најновији 3 је познат као Сименс Веларо и производи га истоимена фирма.
1 и 2 такође возе за Швајцарску и Аустрију, док 3 возе за Белгију. У јуну 2007. отворена је линија Париз-Франкфурт, на којој возе Талис и .
Компанија Сименс је на бази 3 изградила серију Сименс Веларо возова који су у потпуности производ ове компаније.
У 2001. години шпанске железнице су наручиле 16 Веларо возова, а касније су уговор проширили на још десет возова.
У новембру 2005. године Кина је наручила 60 Веларо возова.
Године 2006. потписан је уговор са руском владом о изради и одржавању возова за руско тржиште. За потребе руског тржишта и према тамошњим стандардима направљен је Веларо РУС.
Прве тестирајуће вожње обављене су 1985. са такозванима возовима. је 1. маја 1988. оборио тадашњи рекорд са брзином 406,9 . Тај тип је 1996. наследио .
По уговору са Немачким министарством за транспорт, наручен је 41 воз 1988, 1990. бројка је била већ код 60, због унификације са Источном Немачком. мрежа је званично отворена 29. маја 1991.
Први возови ( 1) били су разреда 401, који је пуштен у саобраћај 1989.
Први регуларни воз у саобраћају је био 2. јуна 1991. на траси : Хамбург-Хановер-Касел-Вилсхелмхое-Фулда-Франкфурт-Манхајм-Алтона. Исте године се траса продужи до Минхена, Штутгарта и Вирцбурга.
Због недостатка возова, саобраћај је заживео тек 1992.
Прво су били коришћени на траси Берлин-Келн. Ови возови смањили су путовање и до 2,5 сата. Возови су имали максимално оптерећење веће него што је препоручивао међународни железнички савез (), па су неки имали уграђене мање пантографе.
1 и 2 радили су на електричном напону 15 , и због тога саобраћали су само у земљама немачког говорног подручја.
Да би возови били прихваћени по међународним стандардима, Немци су направили и трећу генерацију, 3. Са мањом масом, возови су могли да путују и по Европи. Направљена су два нова разреда, 403 () и 406 (), где слово М значи Мерсистем, значи може да се користи у електричним мрежама са различитим напонима. Означени су као Сименс Веларо.
Најновија брза траса је отворена у мају 2006, Нирнберг-Инголштат и поред пруге Франкфурт-Келн је једина пруга на којој дозвољава брзине иде до 300 .
Заједно са 3 направљени су и дужи возови Т па и дизелски ТД. Сличног су дизајна као 3. Ти возови су служили за спорије трасе. Године 2003. дизелски возови су одстрањени из саобраћаја због кварова и нерентабилности. Од 2004. служи и Т2 генерација возова (разред 411.5).
Најпознатија и најтрагичнија несрећа са брзим возовима, десила се 3. јуна 1998. године код града Ешеде на линији Хановер-Хамбург. Воз 884 „Вилхелм Конрад Рендген“ је искочио из шина при брзини 200 након чега је погинуло 101 људи а 88 било тешко повређено а 106 лакше, од укупно 287 (макс. 681) путника и чланова посаде колико је било у возу.
Разлог несреће је био оштећен точак, чији обод се распао. Касније истраживање показало је, да је вероватно грешку направио механичар, који није уочио пукотину на точку. Након тога, је почео радити модуларне точкове, којима се не могу десити такви кварови.
Немачке железнице платиле су путницима велику одштету.
Воз | Максимална брзина | Број седишта |
Јачина мотора |
---|---|---|---|
1 | 328 | 345 | 9.600 |
2 | 310 | 400 | 4.800 |
3 | 368 | 415 | 8.000 |
Т | 253 | 367 | 4.000 |
ТД | 222 | 195 | 2.240 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.