From Wikipedia, the free encyclopedia
Дулене је насељено место града Крагујевца у Шумадијском округу. Према попису из 2022. има 68 становника (према попису из 2011. било је 153 становника).[1] Насеље је основано средином 18. века.[2]
Дулене | |
---|---|
![]() Центар села у клисури реке Дуленке | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Управни округ | Шумадијски |
Град | Крагујевац |
Становништво | |
— 2022. | 68 |
Географске карактеристике | |
Координате | 43° 52′ 17″ С; 20° 56′ 56″ И |
Временска зона | (), лети () |
Апс. висина | 665 |
Остали подаци | |
Позивни број | 034 |
Регистарска ознака |
Часопис "Нова економија" је 2016. године уврстио Дулене у десет најлепших села у Србији.[3]
До Другог српског устанка Дулене (тада Дулени) се налазило у саставу Османског царства. Након Другог српског устанка Дулене улази у састав Кнежевине Србије и административно је припадало Јагодинској нахији и Левачкој кнежини[4] све до 1834. године када је Србија подељена на сердарства.
Према најранијим подацима о овом селу, током 1818. у Дулену је било 12 кућа и 34 арачких глава, након тога, број становника је био у сталном порасту.[4]
Током Априлског рата, изнад Дулена је оборен југословенски ловац Хокер фјури, који се налазио у саставу 110. ловачке ескадриле.[5] Његов пилот Ото Сеп је том приликом страдао, и мештани су га сахранили у Дулену.[5][6]
Током Другог светског рата у Дуленима је 16. септембра 1941. године Главни штаб Народноослободилачких партизанских одреда Србије одржао саветовање, познато као Саветовање у Дуленима.[7] Овом саветовању су присуствовали, поред чланова Главног штаба, команданти и политички комесари партизанских одреда из Поморавља и централне Србије. На саветовању су донесене одлуке о организацији и формацији партизанских одреда, као и о начину садејства између одреда ради стварања јединствене ослобођене територије.
Током 1964. преграђивањем Дуленске реке ради водоснабдевања Крагујевца, створено је Дуленско језеро, међутим током деведесетих оно је највећим делом затрпано.[8]
Споменик страдалом пилоту из Априлског рата, Отоу Сепу, подигнут је 2021. године, а самом догађају су осим мештана присуствовали представници Војске Србије, градоначелник Крагујевца Никола Дашић и представници СУБНОР-а.[9] Споменик је подигнут на иницијативу локалне месне заједнице Дулене, уз подршку СУБНОР-а и града Крагујевца.[10]
Дулене се дели на следеће засеоке: Старо село, Криву косу, Лису, Осоје, Центар села, Горњу малу и Матинац.[2]
Географски се налази на обронцима Гледићких планина, у клисури Дуленске реке.[2] Овде се налази и Дуленски црни врх, који је највиша тачка на Гледићким планинама која се налази на подручју Крагујевца.
У селу Дулене куће старе шумадијске архитектуре грађене у претходна два века представљају бисер старе градње мало сачуване на територији Шумадије. Реткост је да у Дуленима осим кућа стабилније градње којих је свега око двадесетак има око сто осамдесет кућа направљених од блата и дрвета које су расуте свуда по селу и планинама. Оне подсећају на стари начин живљена у Шумадији и представљају добар пример очуване традиције становања у овом крају.
Под њивама се налази 600,2 , воћњацима 180,54 , виноградима 2,32 , ливадама 469,79 , пашњацима 298,57 док остало земљиште заузима 25,66 .
У насељу Дулене живи 213 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 62,4 година (60,5 код мушкараца и 64,4 код жена). У насељу има 119 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 1,83.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.
Дулене у пописима Јагодинске нахије — од 1818. до 1829.[4] | |||||||||||||
Година пописа | 1818. | 1819. | 1820. | 1821. | 1822. | 1823. | 1824/25. | 1825. | 1826. | 1827. | 1828. | 1829. | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Куће | 12 | 15 | - | 16 | 14 | 14 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | |
Пореске главе* | - | 21 | - | 15 | 15 | 18 | 19 | 18 | 18 | 19 | 20 | 20 | |
Арачке главе** | 34 | 45 | - | 43 | 45 | 45 | 44 | 42 | 49 | 51 | 51 | 52 | |
*Пореске главе = Ожењени мушкарци | ** Арачке главе = Мушкарци од 7 до 70 година |
м | ж | |||
? | 0 | 1 | ||
80+ | 8 | 8 | ||
75—79 | 14 | 17 | ||
70—74 | 21 | 15 | ||
65—69 | 21 | 23 | ||
60—64 | 12 | 17 | ||
55—59 | 2 | 9 | ||
50—54 | 2 | 5 | ||
45—49 | 5 | 3 | ||
40—44 | 3 | 2 | ||
35—39 | 6 | 1 | ||
30—34 | 4 | 1 | ||
25—29 | 5 | 2 | ||
20—24 | 4 | 2 | ||
15—19 | 1 | 1 | ||
10—14 | 0 | 0 | ||
5—9 | 0 | 0 | ||
0—4 | 2 | 1 | ||
Просек : | 60,5 | 64,4 |
| ||||||||||||||||||||||||
|
Пол | Укупно | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
---|---|---|---|---|---|---|
Мушки | 108 | 22 | 69 | 12 | 5 | 0 |
Женски | 107 | 3 | 63 | 39 | 1 | 1 |
УКУПНО | 215 | 25 | 132 | 51 | 6 | 1 |
Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија |
---|---|---|---|---|---|
Мушки | 59 | 46 | 0 | 0 | 6 |
Женски | 38 | 32 | 0 | 0 | 2 |
УКУПНО | 97 | 78 | 0 | 0 | 8 |
Пол | Производња и снабдевање | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
Мушки | 1 | 1 | 3 | 0 | 1 |
Женски | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 |
УКУПНО | 1 | 1 | 6 | 0 | 1 |
Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад |
Мушки | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
Женски | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
УКУПНО | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
Пол | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато | |
Мушки | 0 | 0 | 0 | 0 | |
Женски | 0 | 0 | 0 | 0 | |
УКУПНО | 0 | 0 | 0 | 0 |