![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Chilean_wines.jpg/640px-Chilean_wines.jpg&w=640&q=50)
Čilsko vino
From Wikipedia, the free encyclopedia
Čilsko vino ima dolgo zgodovino vinogradništva v Novem svetu, saj je bilo v 16. stoletju, ko so španski osvajalci, ki so kolonizirali regijo, prinesli Vitis vinifera vinsko trto s seboj. Sredi 19. stoletja so bile uvedene francoske vinske sorte, kot so cabernet sauvignon, merlot, carménère in cabernet franc. V zgodnjih osemdesetih letih se je renesansa začela z uvedbo fermentacijskih rezervoarjev iz nerjavnega jekla in uporabo hrastovih sodov za staranje. Izvoz vina se je hitro povečal, ko se je povečala kakovostna proizvodnja vina. Število vinogradnikov se je povečalo z 12 v letu 1995 na več kot 70 v letu 2005.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Chilean_wines.jpg/640px-Chilean_wines.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Vi%C3%B1edo_Puente_Alto.jpg/640px-Vi%C3%B1edo_Puente_Alto.jpg)
Veliko francoskih prebivalcev se je v poznem 20. stoletju priselilo v Čile in jim je bilo omogočeno, da delijo svoje okuse in izkušnje z avtohtonimi Čilenci, ki so razširili svoje znanje o svetu vina. Čile je zdaj peti največji izvoznik vin na svetu in sedmi največji proizvajalec. [1] Podnebje je na sredini med Kalifornijo in Francijo. Najpogostejše grozdje so cabernet sauvignon, merlot in carménère. Čile je do zdaj še vedno brez trtne uši, kar pomeni, da vinske trte v državi ni treba cepiti s podlagami, odpornimi na phylloxero. [2]