rastlinsko steblo z listi in cvetovi From Wikipedia, the free encyclopedia
Poganjek je rastlinsko steblo z listi in cvetovi.[1] V botaniki poganjek imenujemo vsako rastlinsko steblo skupaj z vsemi njegovimi izrastki (torej listi, brsti, popki, cvetovi in socvetji).[2][3] Izraz poganjek se pogosto enači s steblom, a sta pojma med seboj v razmerju nadpomenke in podpomenke.[1]
Ločimo več različnih tipov poganjkov, ki jih je mogoče prepoznati pri izbrani rastlini.[1]
Stranske in glavne poganjke prepoznavamo le pri razvejanih poganjkih. Pri nerazvejanih je poganjek zgolj en. Za poganjke različnega reda pri drevesih in grmovnicah se uporablja posebna terminologija; glavni poganjek imenujemo deblo, medtem ko iz njega izraščajoče stranske poganjke nazivamo veje. Kadar se stranski poganjki (veje) dalje cepijo na stranske poganjke še nižjega reda, tem pravimo vejice.[1]
Izraziti in lahko prepoznavni kratki ter dolgi poganjki se pojavljajo pri lesnatih rastlinah (recimo številnih iglavcih, Coniferophyta).[5] Navadni macesen (Larix decidua) je drevo, katerega igličasti listi (iglice) izraščajo iz kratkih poganjkov v dobro vidnih vretencih, ki vsebujejo velik šop iglic.[6] Pri atlaški cedri (Cedrus atlantica) listi rastejo tako iz kratkih kot tudi dolgih poganjkov, pri čemer iglice iz kratkih poganjkov izraščajo v vretencih, medtem ko so na dolgih poganjkih posamični listi nameščeni premenjalno.[7] Tudi za bore (Pinus) je značilno, da njihove iglice rastejo po dve (npr. pri črnem boru, P. nigra, in rušju, P. mugo) ali pet (npr. pri zelenem boru, P. strobus, in cemprinu, P. cembra) iz kratkih poganjkov.[7][8] Ponekod (denimo pri smreki, Picea) so kratki poganjki tako kratki, da jih zlahka zamenjamo za del lista, ki izrašča iz njih.[5]
Kratki poganjki pa ne predstavljajo le osnove za liste, ampak iz njih izraščajo tudi plodovi in cvetovi.[5] Tako cvet denimo definiramo kot kratki poganjek[1], ki služi reprodukciji in navadno sestoji iz cvetnega peclja, cvetišča ter cvetnih listov.[4]