ameriško-britanski pesnik, dramatik in esejist; Nobelov nagrajenec (1888–1965) From Wikipedia, the free encyclopedia
Thomas Stearns »T. S.« Eliot, OM, angleško-ameriški pesnik, dramatik in literarni kritik, * 26. september 1888, St. Louis, Misuri, ZDA, † 4. januar 1965, London, Anglija, Združeno kraljestvo.
T. S. Eliot | |
---|---|
![]() | |
Rojstvo | Thomas Stearns Eliot 26. september 1888[1][2][…] St. Louis[3][4][…] |
Smrt | 4. januar 1965[1][2][…] (76 let) Kensington[d], London, Anglija, Združeno kraljestvo |
Poklic | dramatik, pesnik, esejist, literarni kritik, družbeni kritik, pisec kratkih zgodb, univerzitetni učitelj, scenarist, besedilopisec, otroški pisatelj, novinar, kritik |
Državljanstvo | ameriško; britansko od 1927 |
Izobrazba | diplomirani filozof |
Alma mater | Univerza Harvard kolidž Merton, Oxford |
Obdobje | 1905 – 1965 |
Literarno gibanje | modernizem |
Pomembnejša dela | Ljubezenska pesem J. Alfreda Prufrocka (1915), Pusta dežela (1922), Štirje kvarteti (1944) |
Pomembnejše nagrade | Nobelova nagrada za književnost (1948), Order of Merit (1948) |
Zakonci | Vivienne Haigh-Wood (Vivien) (1915 – 1947); Esmé Valerie Fletcher (1957 – 1965) |
Podpis | ![]() |
Eliot je bil eden najpomembnejših pesnikov angleškega jezika v 20. stoletju.[5] Bil je rojen Američan, vendar se je leta 1914 preselil v Združeno kraljestvo in leta 1927 postal britanski državljan.
Uveljavil se je z leta 1915 objavljeno Ljubezensko pesmijo J. Alfreda Prufrocka (The Love Song of J. Alfred Prufrock), ki jo štejejo za eno največjih mojstrovin modernizma. Nekatere od njegovih naslednjih pesmi so se uvrstile med najbolj poznane v angleškem jeziku: Gerontion (1920), Pusta dežela (The Waste Land, 1922), Votli ljudje (The Hollow Men, 1925), Pepelnična sreda (Ash Wednesday, 1930), in Štirje kvarteti (Four Quartets, 1944).[6] Znan je tudi po svojih sedmih igrah, posebej po Umoru v katedrali (Murder in the Cathedral, 1935). Leta 1948 je prejel Nobelovo nagrado za književnost.[7]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.