From Wikipedia, the free encyclopedia
Norveška kraljevska družina je družina norveškega vladarja. Na Norveškem je razlika med kraljevo hišo in kraljevo družino. Kraljeva hiša vsebuje le vladarja, njegov ali njen zakonec, prestolonaslednik in njegov ali njen zakonec in prestolonaslednikov najstarejši otrok. V preostali kraljevi družini so vsi ostali otroci, vnuki, krušni vnuki in otroci, sorojenci vladarja skupaj z njunimi zakonci in vdove ali vdovci.[1]
Zgodovina in izvor norveške kraljevine sega vse do združitve in ustanovitve Norveške in prvega norveškega kralja Haralda I. iz dinastije Fairhair. Z uvedbo norveškega zakona o nasledstvu iz leta 1163 je pravni okvir določil, da je z nasledstvom dovoljeno vladati le enemu monarhu in eni kraljevi družini.[2] Po reformaciji med 1536-37 je bila ustanovljena skupna dansko-norveška država, ki ji je iz Københavna vladala rodbina Oldenburg, dokler ni bila po porazu Danske in Norveške v Napoleonovih vojnah s Kielskim sporazumom iz leta 1814 Norveška prepuščena Švedski. Norveška je bila leta 1814 za kratek čas samostojna s svojim kraljem, vendar pa je bila prisiljena v novo zvezo s Švedsko pod vladavino rodbine Bernadotte.
Po osamosvojitvi leta 1905 se je Norveška na referendumu odločila, da ostane kraljevina, njen prvi kralj pa je bil na Danskem rojeni kralj Haakon VII., katerega družino sta sestavljala britanska princesa Maud in njun sin Olaf. Današnjo norveško kraljevo družino sestavljajo potomci kralja Haakona.
S porokami in zgodovinskimi zavezništvi, je norveška kraljeva družina tesno povezana s švedsko in dansko kraljevo družino, prav tako pa je bolj daljnem sorodstvu z grško in britansko kraljevo družino.[3]
Člani kraljeve hiše so:
Člani kraljeve družine so:
Pokojni člani kraljeve družine so:
Kralj Haakon VII. (kraljev stari oče; umrl leta 1957)
Kralj Olaf V. | Princesa Märtha, kronska princesa Norveške | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Erling Lorentzen | Princesa Ragnhild, ga. Lorentzen | Johan Martin Ferner | Princesa Astrid, ga. Ferner | Kralj* | Kraljica* | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ari Behn | Princesa Märtha Louise | Prestolonaslednik* | Prestolonaslednica* | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Maud Angelica Behn | Leah Isadora Behn | Emma Tallulah Behn | Princesa Ingrid Aleksandra* | Princ Sverre Magnus | Marius Borg Høiby | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
* Član kraljeve hiše
Grb Norveške je eden najstarejših v Evropi in služi kot grb tako naroda kot kraljevske hiše.[4] Håkon Stari (1217–1263) je uporabil ščit z levom. Najstarejše ohranjeno sklicevanje na barvo orožja je zapisano v Kraljeva Saga leta 1220.[4] Leta 1280 je kralj Eirik Magnusson je dodal krono in srebrno sekiro na leva.[4] Sekira je mučenik sekire Svetega Olafa, orožje, ki ga je ubilo v bitki pri Stiklestadu leta 1030. Posebno predajanje norveških grbov se je spremenilo skozi leta, ker se je spreminjala heraldična moda. Od leta 1905 je uradni dizajn za kraljevski in vladni grb s srednjeveškem vzorcem, trikotnim ščitom in pokončnim levom.[4]
Grb kraljeve hiše kot tudi kraljevski standard uporablja zasnovo leva iz leta 1905. Najzgodnejša ohranjena upodobitev kraljevskega standarda je na pečatu vojvodinje Ingebjørg iz leta 1318.[5]
Ko se uporablja kot kraljevski grb, so okoli ščita insignije kraljevega norveškega reda svetega Olafa in ščit je uokvirjena s kraljevim hermelinastim plaščem, nad katerim je norveška krona.
Kraljevski grb se ne uporablja več pogosto. Namesto tega se v veliki meri uporablja kraljevi monogram, na primer na vojaških insignijah in na kovancih.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.