From Wikipedia, the free encyclopedia
Albert Veliki (latinsko Albertus Magnus), tudi Albert iz Bollstadta in Albert Kölnski, s častnim nazivom doctor universalis, nemški filozof, teolog, glasbenik teoretik, kemik, škof in svetnik, * 1193, Lauingen, Bavarska, Nemčija, † 15. november 1280, Köln.
Sveti Albert Veliki | |
---|---|
![]() Albert Veliki, freska iz Trevisa iz leta 1352 | |
Rojstvo | Albrecht cca. 1200[1][2][…] Lauingen[d], Vojvodina Bavarska[3][4][…] |
Smrt | 15. november 1280[5][2][…] Köln, Prusija[4][5][6] |
Poklic | kemik, muzikolog, filozof, pisatelj, ekonomist, astrolog, entomolog, teolog, geograf, botanik, katoliški škof, učitelj |
Obdobje | Srednjeveška filozofija/Visoka sholastika |
Regija | Zahodna filozofija |
Šola/tradicija | aristotelizem v znanostih, Psevdo-Dionizijev novoplatonizem v teologiji |
Glavna zanimanja | teologija, filozofija, logika, psihologija, antropologija, fiziologija, zoologija, botanika, geografija, meteorologija, geologija, mineralogija, kemija, glasba |
Pomembne ideje | vpeljava celotnega Aristotela preko arabskih in judovskih filozofov v sholastiko; empirični pristop k znanstvenemu raziskovanju; tišina kot sestavni del glasbe |
Vplival na
| |
Nasprotoval |
Albert Veliki je bil dominikanski menih, ki je postal znan zaradi vsesplošnega znanja in prizadevanja za mirno sobivanje znanosti in religije.
Velja za enega najvplivnejših nemških filozofov in teologov srednjega veka. Bil je prvi srednjeveški učenjak, ki je uporabil Aristotelovo filozofijo za razlaganje krščanstva. Rimskokatoliška cerkev ga je počastila z nazivom cerkveni učitelj. Zgodovinsko gledano je en redkih učenjakov z vzdevkom »Veliki«.