Ur-gigir (klinopisno 𒌨𒄑𒇀, ur-{geš}gigir)[1][2] je bil ensi (guverner) Uruka, ki je po Seznamu sumerskih kraljev živel v 22. stoletju pr. n. št.[3]
Podatki na hitro Ur-gigir 𒌨𒄑𒇀, Vladanje ...
Zapri
Uruk na zemljevidu sodobnega
Iraka
Po Seznamu sumerskih kraljev je Ur-gigirjav oče Ur-nigin uničil Akadsko cesarstvo, ki so ga pred tem verjetno oslabili Gutijci, in ustanovil Četrto uruško dinastijo.[3] Isti vir opisuje tudi zmedo v Akadskem cesarstvu po smrti Šar-Kali-Šarija in omenja vrsto kraljev, med njimi tudi Ur-gigirja:[4]
- "Kdo je bil kralj? Kdo ni bil kralj? Irgigi, kralj; Nanum, kralj; Imi, kralj; Ilulu, kralj - vsi štirje skupaj so vladali samo tri leta. Dudu je vladal 21 let; Šu-Turul, Dudujev sin, je vladal 15 let. ... Agade je bil poražen in kraljevanje je prevzel Uruk. V Uruku je Ur-nigin vladal 7 let, Ur-gigir, njegov sin, je vladal 6 let. Kuda je vladal 6 let; Puzur-ili je vladal 5 let; Ur-Utu je vladal 6 let. Uruk so napadle z orožjem in uničile gutske horde."
- — Seznam sumerskih kraljev[5]
Ur-gigir se pojavlja tudi v več svojih zavetnih napisih, v katerih omenja svojega očeta Ur-nigina.[6] Eden od njih se bere:
- "Ur-gigir, generalni guverner boga Dumuzija, sin Ur-nigarja, mogočnega moža, kralja Uruka, in Ama-lagar, njegove matere, je za boginjo Ninšešegaro, njegovo gospo, v Patibiri zgradil tempelj Ešešegara."
- — Ur-gigirjav napis[7]
Četrto uruško dinastijo je uničila Gutska dinastija.[3][8]
"Sumerian Dictionary". oracc.iaas.upenn.edu.
"CDLI-Archival View". cdli.ucla.edu.
Leick, Gwendolyn (2009). Historical Dictionary of Mesopotamia. Scarecrow Press. str. 8. ISBN 978-0-8108-6324-8. Kriwaczek, Paul (2014). Babylon: Mesopotamia and the Birth of Civilization. Atlantic Books. str. 193. ISBN 978-1-78239-567-6. Forsythe, Gary (2018). Primary Sources for Ancient History: Volume I: The Ancient Near East and Greece. Dorrance Publishing. str. 6. ISBN 978-1-4809-5425-0. "CDLI-Found Texts". cdli.ucla.edu.
"CDLI-Archival View". cdli.ucla.edu.
Litke, Richard Lynn (1953). The Position of Uruk in Sumer and Akkad. University of California, Berkeley. str. 56.
Več informacij Vladarski nazivi ...
Ur-gigir |
Vladarski nazivi |
Predhodnik: Ur-nigin |
Ensi Uruka 22. stoletje pr. n. št. |
Naslednik: Kuda |
Zapri