![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/%25D3%25A8%25D0%25A4%25D3%25A8-2015-%2528v2%2529.jpg/640px-%25D3%25A8%25D0%25A4%25D3%25A8-2015-%2528v2%2529.jpg&w=640&q=50)
Ufa
mesto v Rusiji / From Wikipedia, the free encyclopedia
Ufa (rusko Уфа́, baškirsko Өфө; latinizirano Öfö) je glavno in največje mesto Republike Baškortostan v Rusiji in z milijonom prebivalcev (po popisu leta 2010[1]) in do 1,4 milijona prebivalcev v mestni aglomeraciji, enajsto največje rusko mesto. Ufa je tudi četrto najbolj naseljeno mesto v Privolškem federalnem okrožju.
Ufa Уфа́ (rusko) Өфө (baškirsko) | |||
---|---|---|---|
Mesto | |||
![]() V smeri urinega kazalca, od zgoraj desno: Baškirsko državno operno in baletno gledališče, spomenik Salavatu Yulaevu, mošeja Lala Tulpan, most na reki Ufa Belaya, vodnjak sedmih deklet, Kongresna dvorana | |||
| |||
Koordinati: 54°44′N 56°0′E | |||
Država | ![]() | ||
Avtonomna republika | ![]() | ||
Ustanovitev | 1574 | ||
Status mesta | 1586 | ||
Upravljanje | |||
• župan | Sergey Grekov | ||
Površina | |||
• Skupno | 707,93 km2 | ||
Nadm. višina | 150 m | ||
Prebivalstvo (popis 2010)[1] | |||
• Skupno | 1.062.319 | ||
• Gostota | 1.500 preb./km2 | ||
Časovni pas | UTC+5 | ||
• Poletni | UTC+6 | ||
Omrežna skupina | +7 347[2] | ||
Avtomobilski oznaki | 74, 174 | ||
Spletna stran | ufacity |
Stoji ob vzhodnem bregu reke Belaja (»Bela reka«) v južnem Uralu, na planoti tik pod sotočjem z reko Ufa. Znano je predvsem kot industrijsko središče, z razvito težko industrijo (strojegradnja, elektrotehnika, lesnopredelovalna industrija, predelava nafte), pa tudi prometno, kulturno in izobraževalno središče Baškortostana. Tu ima sedež Baškirska državna univerza in več tehniških univerz ter različni inštituti.[3][4]
Mesto velja za ustanovljeno leta 1574, ko je bila na mestu mesta po naročilu Ivana Groznega zgrajena trdnjava. Ufa je postala prestolnica gubernije Ufa leta 1865, ko se je gubernija odcepila od gubernije Orenburg. Kasneje je postala pomembna postojanka za popotnike na poti v Sibirijo in kraj, kamor so iz upravnih središč države pošiljali nezaželene posameznike v politično izgnanstvo. V drugi polovici 19. stoletja se je pričela razvijati industrija. Leta 1922 je Ufa postala glavno mesto Baškirske avtonomne sovjetske socialistične republike.[4] Še intenzivneje se je začela razvijati kot industrijsko središče sredi 20. stoletja z razvojem izkoriščanja naftnega polja v volško-uralski kotlini. Leta 1956 ji je bilo priključeno satelitsko mesto Černikovsk, kjer so zgoščene rafinerije in petrokemične tovarne.[3]
V Ufi je več izobraževalnih ustanov, vključno z državno univerzo Baškir, državno letalsko tehnično univerzo Ufa, državno naftno tehnološko univerzo Ufa in državno pravno univerzo Ura. Mesto je leta 2015 gostilo ločena vrha skupine BRICS in Šanghajske organizacije za sodelovanje.