![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Neuron_Hand-tuned.svg/langsl-640px-Neuron_Hand-tuned.svg.png&w=640&q=50)
Mielin
From Wikipedia, the free encyclopedia
Mielín je sestavina mielínske ovójnice, ki vsebuje 30 odstotkov beljakovin in 70 odstotkov lipidov, z visoko koncentracijo holesterola in fosfolipidov. V mielinski ovojnici je naslojen v koncentričnih plasteh z dvojno membransko strukturo.[1]
Mielin predstavlja električno izolatorno snov, ki obdaja običajno le nevrite (aksone) živčnih celic. Je bistven za pravilno delovanje živčnega sestava. Izrašča iz nevroglijskih celic. Tvorba mielinske ovojnice se imenuje mielinizacija in nastopi v štirinajstem tednu plodovega razvoja, vendar pa je v možganih ob rojstvu le majhna količina mielina. V otroštvu mielinizacija poteka pospešeno in se upočasni v obdobju adolescence in zgodnje odraslosti, vendar nastajanje novih mielinskih ovojnic v sivi substanci, npr. možganski skorji, poteka vse življenje.[2][3][4] Zaradi pospešene mielinizacije je pomembno, da imajo otroci, mlajši od dveh let, v prehrani dovolj maščob (njihove potrebe so večje kot pri odraslih).
Vir mielina v obkrajnem živčevju so Schwannove celice, nevrite osrednjega živčevja pa mielinizirajo oligodendrociti (predvsem interfascikularni).
Mielin je leta 1854 odkril Rudolf Virchow.[5]