kralj Norveške From Wikipedia, the free encyclopedia
Harald V., kralj Norveške, * 21. februar 1937, Skaugum, Norveška.
Harald V. | |
---|---|
![]() | |
Norveški kralj | |
Vladanje | 17. januar 1991 - danes |
Kronanje | 23. junij 1991 |
Predhodnik | Olav V. |
Naslednik | Haakon, norveški prestolonaslednik |
Rojstvo | 21. februar 1937[1][2][…] (87 let) Skaugum[d], Akershus |
Zakonec | Sonja Haraldsen |
Potomci | Princesa Märtha Louise Haakon, norveški prestolonaslednik |
Rodbina | Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg[3] |
Oče | Olaf V. Norveški |
Mati | Princesa Märtha Švedska |
Religija | Luteranizem |
Harald V. je edini sin kralja Olava V. in princese Märthe. Na prestol je prišel 17. januarja 1991 po smrti svojega očeta. Leta 1968 se je poročil s Sonjo Haraldsen (zdaj kraljico Sonjo). Z njo ima enega sina in eno hčerko.
Princ Harald se je rodil v Skaugumu kot tretji otrok Olava, takrat norveškega prestolonaslednika, in princese Märthe. Njegova mati je bila rojena kot švedska princesa. Krščen je bil 31. marca v Oslu. Njegovi botri so bili: kralj Haakon VII. Norveški (njegov stari oče), kraljica Maud Norveška (njegova stara mati), princ Carl, vojvoda Västergötlandski (njegov stari oče), princesa Ingeborg Danska (njegova stara mati), Leopold III. Belgijski (njegov stric), kralj Jurij VI. Britanski in kraljica Marija Britanska ter Ingrid, danska prestolonaslednica (kasneje danska kraljica).
Harald ima dve starejši sestri, princeso Ragnhild (1930–2012) in princeso Astrid (1932-).
Leta 1940 je celotna kraljeva družina je morala zapustiti svoje domove zaradi nemške invazije. Do konca druge svetovne vojne je zato Harald živel v Združenih državah Amerike in po koncu vojne se je nazaj vrnil na Norveško. Haraldu je leta 1954 umrla mama.
Leta 1957 je umrl Haraldov ded, Haakon VII. in nov kralj je postal njegov sin Olaf. Od tega trenutka je Harald postal prestolonaslednik Norveški in prevzel dolžnosti regenta v imenu svojega očeta, kadar je slednji v tujini. Kasneje je obiskoval vojaško akademijo na Norveškem in pa na Univerzi v Oxfordu.
Marca 1968 se je zaročil s Sonjo Haraldsen. Takrat sta hodila že devet let, vendar je bila njuna zveza skrivnost, saj ona ni bila kraljevskega rodu[4]. Harald je povedal očetu, kralju Olafu V., da bo ostal celo življenje neporočen, razen če se bo smel poročiti s Sonjo. To bi kot rezultat končalo vladavino njegove družine in verjetno tudi monarhijo na Norveškem, ker je bil Harald edini dedič prestola. Soočen z izbiro enega izmed svojih sorodnikov iz danske kraljeve družine, vojvode Schleswig-Holsteina ali pa celo velike vojvode Oldenburške, za svojega novega dediča namesto svojega sina, je Olav V. v posvetovanju za nasvet in kot rezultat sta se Harald in Sonja poročila 29. avgusta 1968 v katedrali v Oslu[5]. Skupaj imata 2 otroka:
17. januarja 1991 je umrl njegov oče in Harald je postal novi kralj Norveške in poglavar Norveške cerkve. Po kronanju je dobil niz mednarodnih odlikovanj in doktoratov.
Leta 2003 je bilo objavljeno, da kralj trpi za rakom na sečnem mehurju, ki je bil uspešno odstranjen na operaciji v Oslu. Po kraljevi operaciji je državne posle vodil prestolonaslednik in kralj je znova prevzel oblast aprila. Vse do pojava raka je bil kralj navdušen kadilec, vendar je s to navado odnehal med zdravljenjem. Kralj je zatem imel še operacijo srca in medtem je njegov sin znova prevzel očetove dolžnosti. Na svoje delovno mesto se je vrnil 7. junija, na dan, ko so Norvežani slavili stoletnico od izstopa iz unije s Švedsko.
Harald V. je leta 2011 skupaj s svojo ženo obiskal Slovenijo, kjer ga je sprejel takratni predsednik Danilo Türk skupaj s svojo ženo Barbaro Türk
Leta 2015 je postal prvi vladajoči vladar, ki je obiskal Antartiko. Takrat je tudi obiskal norveško neodvisno Zemljo kraljice Maud.
Kot navdušen jadralec[6] je Harald zastopal Norveško na jadralski prireditvah na olimpijskih igrah leta 1964 v Tokiu[7], leta 1968 v Ciudadu de Méxicu[8] in leta 1972 v Münchnu. Prestolonaslednik je tudi nosil norveško zastavo na otvoritveni paradi na poletnih olimpijskih igrah leta 1964. Leta 1994 sta kralj in prestolonaslednik Haakon igrala vlogo v otvoritvi olimpijskih iger v Lillehammerju. Kralj je odprl igre, medtem pa je prestolonaslednik prižgal ogenj in s tem izkazal čast kralju in njegovemu dedku. Harald je tudi predstavljal norveško na otvoritveni paradi na olimpijskih igrah v Torontu in Pekingu. Na odprtveni paradi olimpijskih igrah v Vancouvru ni bil prisoten in se je prestolonaslednik udeležil namesto njega, Harald pa se mu je pridružil s Sonjo kasneje med igrami.
Seznam medalj | ||
---|---|---|
Jadranje | ||
Svetovno prvenstvo | ||
Zlato | Svetovno prvenstvo 1987 | Jadranje |
Srebro | Svetovno prvenstvo 1982 | Jadranje |
Bron | Svetovno prvenstvo 1988 | Jadranje |
Evropsko prvenstvo | ||
Zlato | Evropsko prvenstvo 2005 | Jadranje |
S svojo jadralsko ekipi je osvojil na svetovnem prvenstvu bronasto, srebrno in zlato medaljo v letih 1988, 1982 in 1987. Julija 2005 je kralj z ekipo na krovu kraljeve jadrnice Fram XV osvojil zlato medaljo na evropskem prvenstvu na Švedskem. Na svetovnem prvenstvu leta 2007 je Harald osvojil šesto mesto.
Kralj je tudi princ Danske in princ Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburški. Ti pomožni naslovi niso v aktivni uporabi. Je tudi nominalno vodja cerkve na Norveškem.
16. Kristjan IX. Danski (=28, 22) | ||||||||||||||||
8. Friderik VIII. Danski (=14) | ||||||||||||||||
17. Princesa Ludovika Hesse-Kasselska (=29, 23) | ||||||||||||||||
4. Haakon VII. Norveški | ||||||||||||||||
18. Karl XV. Švedski (=30) | ||||||||||||||||
9. Princesa Ludovika Švedska (=15) | ||||||||||||||||
19. Princesa Ludovika Nizozemska (=31) | ||||||||||||||||
2. Olaf V. Norveški | ||||||||||||||||
20. Albert, britanski princ | ||||||||||||||||
10. Edvard VII. Britanski | ||||||||||||||||
21. Viktorija Britanska | ||||||||||||||||
5. Princesa Maud Valižanska | ||||||||||||||||
22. Kristjan IX. Danski (=16, 28) | ||||||||||||||||
11. Princesa Aleksandra Danska | ||||||||||||||||
23. Princesa Ludovika Hesse-Kasselska (=17, 29) | ||||||||||||||||
1. Harald V. Norveški | ||||||||||||||||
24. Oskar I. Švedski | ||||||||||||||||
12. Oskar II. Švedski | ||||||||||||||||
25. Jožefina Leuchtenberška | ||||||||||||||||
6. Princ Karl, vojvoda Västergötlandski | ||||||||||||||||
26. Viljem, vojvoda Nassavski | ||||||||||||||||
13. Princesa Sofija Nassavska | ||||||||||||||||
27. Princesa Pauline Württemberška | ||||||||||||||||
3. Princesa Märtha Švedska | ||||||||||||||||
28. Kristjan IX. Danski (=16, 22) | ||||||||||||||||
14. Friderik VIII. Danski (=8) | ||||||||||||||||
29. Princesa Ludovika Hesse-Kasselska (=17, 23) | ||||||||||||||||
7. Princesa Ingeborg Danska | ||||||||||||||||
30. Karl XV. Švedski (=18) | ||||||||||||||||
15. Princesa Ludovika Švedska (=9) | ||||||||||||||||
31. Princesa Ludovika Nizozemska (=19) | ||||||||||||||||
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.