Carl Gustav Jung
švicarski psihiater in psihoterapevt (1875–1961) / From Wikipedia, the free encyclopedia
Carl Gustav Jung, švicarski zdravnik in psiholog, * 26. julij 1875, Kesswil, kanton Thurgau, Švica † 6. junij 1961, Küsnacht, kanton Zürich.
Carl Gustav Jung | |
---|---|
Rojstvo | Carl Gustav Jung 26. julij 1875({{padleft:1875|4|0}}-{{padleft:7|2|0}}-{{padleft:26|2|0}})[1][2][…] Kesswil[d], Thurgau[d], Švica[3][4] |
Smrt | 6. junij 1961({{padleft:1961|4|0}}-{{padleft:6|2|0}}-{{padleft:6|2|0}})[3][2][…] (85 let) Küsnacht[d], Kanton Zürich, Švica[3][4] |
Bivališče | Švica |
Področja | psihiatrija, psihologija, psihoterapija, analitična psihologija |
Ustanove | Burghölzli, Švicarska vojska |
Mentor doktorske disertacije | Eugen Bleuler, Sigmund Freud |
Poznan po | Analitična psihologija |
Vplivi | Kant, Herder, Schopenhauer, Goethe, Nietzsche, William James, Sigmund Freud, Victor White. |
Vplival na | New Age, psihoanaliza, Adam Philips, Jackson Pollock, Northrop Frye, Oxfordska skupina, Anonimni alkoholiki, Barbara Hannah, Vladimir Bartol |
Podpis |
C. G. Jung je utemeljitelj analitične psihologije. Velja za enega izmed najpomembnejših psihologov in filozofov 20. stoletja, ker je ustanovil novo vejo psihologije, ko se je oddalil od Freudove psihoanalize; njegovo delo pa je vplivalo na razvoj psihiatrije, antropologije, religiologije in umetnostne teorije. Oblikoval je teorijo, po kateri ima človeška psiha, "duša", poleg zavesti še nezavedno plat, ki se dalje razčleni na osebno nezavedno in kolektivno nezavedno, katere vsebina so arhetipi, duševni "motivi", ki so skupni celotnemu človeštvu. Najboljši fenomen, po katerem se kaže nezavedno, so sanje oziroma fantazije, ki so ključni objekt opazovanja analitične psihologije. V psihologijo je uvedel pomembne koncepte, kot so npr.: intravertnost vs.ekstravertnost, kompleks, kolektivno nezavedno, arhetip itd.