Načrti, da bi po neuspešnem obleganju Damaska napadli še trdnjavo Askalon, zaradi sprtosti voditeljev padejo v vodo.
april - Francoski kralj Ludvik VII. in kraljica Eleanora Akvitanska se sprta vsak na svoji ladji vračata iz Levanta v domovino.
Bernard iz Clairvauxa, glavni pridigar druge križarske vojne, se pred papežem in verniki opravičuje za neuspeh križarskega pohoda in neuspeh pripisuje "grešnim" križarjem.
Vojna po križarski vojni
8. april - Papež Evgen III., ki so ga izgnali rimski komunardi, si poišče zavetje pri Tuskulumskem grofu Ptolemeju II..
V bitki pri Inabu je padla skoraj celotna antioška vojska.
29. junij - Bitka pri Inabu: odločujoča zmaga alepskega atabega Nur ad-Dina nad antiohijsko vojsko, ki jo vodi knez Rajmond, asistirajo pa ji tudi Asasini. Antiohijska vojska je v celoti uničena in Rajmond ubit. Nur ad-Din odreže koridor med Antiohijo in Grofijo Tripoli ter si zagotovi dostop do morja.
Antiohija se po Rajmondovem porazu znajde razdeljena, ali se naj preda, ali se brani. Zmaga slednje mnenje, ki ga zastopata kneginja-vdova Konstanca Antiohijska in patriarh Aimerik iz Limogesa.
Antiohijski poraz kritično oslabi še zadnji ostanek edeške grofije okoli trdnjave Turbessel. 1150 ↔
28. avgust - Po smrti damaščanskega emirja Mu'in ad-Din Unurja, ki je umrl zaradi griže, podeduje celoten prestol dozdajšnji sovladar Mudžir ad-Din .
24. oktober - Barcelonski grof Rajmond Berengar IV. osvoji mavrska mesta Lérido, Frago in Amposto. Hkrati osvoji za Kraljevino Aragon še Mequinenso.
Perzijski Guridi oplenijo in požgejo prestolnico Gazvanidov, ki preženejo Guride šele s pomočjo Seldžukov. A ne za dolgo. Gazvanide tokrat iz prestolnice preženejo filibustrski Oguzi.
Po smrti mosulskega atabega Saifa ad-Din Ghazija I. Mosul prevzame alepski atabeg in njegov mlajši brat Nur ad-Din.
Albert Avogadro, latinski jeruzalemski patriarh († 1214)
Fakhr Al-Din Al-Razi, perzijski islamski teolog in filozof († 1209)