Horná zem (iné názvy: Horniaky, Horný vidiek alebo zriedkavo Horné okolie) je slovenský preklad/ekvivalent maďarského Felvidék/felvidék (v slovenčine zriedkavo aj Felvidék), prípadne staršie preklad/ekvivalent maďarského felföld:
Felvidék v maďarčine znamená/znamenalo:
- a) 40. roky 19. storočia[1] až dodnes: všeobecne oblasti nachádzajúce sa vo vyššej nadmorskej výške v rámci nejakého územia, hornatý kraj (napr. Balaton-felvidék – hornatá oblasť a národný park pri Blatenskom jazere)
- b) 40. roky 19. storočia – 1918: neformálne označenie hornatej časti severného Uhorska (opak: alvidék – uhorské nížiny), spravidla vrátane pohorí dnešného severného Maďarska, niekedy spolu s nížinami dnešného západného Slovenska (prípadne bez Žitného ostrova) a niekedy vrátane Podkarpatskej Rusi a Sabolčskej župy[2]
- c) koniec 19. storočia – 1918 politicky neformálne aj: uhorské župy prevažne alebo výrazne obývané Slovákmi (teda Slovensko v staršom zmysle): čiže v užšom zmysle Trenčianska župa, Orava, Turiec, Liptov, Zvolenská župa, Spiš, Šariš, v širšom zmysle aj Bratislavská župa, Nitrianska župa, Hontianska župa, Tekov, Novohradská župa, Gemer, Abovsko-turnianska župa, Zemplínska župa a Užská župa
- d) po roku 1918 (zánik Uhorska):
- v širšom zmysle: časti Uhorska pripojené k Česko-Slovensku, teda pred druhou svetovou vojnou Slovensko a Podkarpatská Rus, po druhej svetovej vojne už iba Slovensko
- v užšom zmysle: južné oblasti Slovenska obývané prevažne Maďarmi
Felföld v maďačine znamená/znamenalo:
- 15. stor. až dodnes: vrchovina, hornatý kraj
- 16. stor. – 1918:
- neformálne označenie hornatej časti severného Uhorska (opak: Alföld – uhorské nížiny/Dolná zem)
- v 16.-19. stor. aj: = Horné Uhorsko (v ktoromkoľvek význame[3])
- v 19. storočí aj: = Felvidék význam b) (pozri vyššie)
- v etnológii od 18(?). storočia: územie Palócov (mad. Palócföld), teda dnešné južné stredné Slovensko a priľahlé severné Maďarsko, pozri Palóci
Ako vidno, v druhej polovici 19. storočia až do roku 1918 výrazy Horné Uhorsko a Horná zem (Felvidék aj Felföld) znamenali viac-menej to isté.
Podľa a [nefunkčný odkaz] sa výraz Felvidék používal až od 19. storočia, podľa sa používal aj "pred 19. storočím" na označenie Slovákmi obývaných území (teda Slovenska v staršom zmysle) napr. hornouhorskè hlavný kapitán sa označoval aj „felföldi fõkapitány“