Toto je zoznam vládcov Byzantskej ríše
Poznámka:
Začiatok Byzantskej ríše je sporný, pretože sama seba považovala za pokračovateľku Rímskej ríše (pozri Vznik Byzantskej ríše). Za „prvých“ byzantských cisárov sa považujú najčastejšie:
- Konštantín I. Veľký (306/324 - 337) - prvý kresťanský cisár, ktorý roku 330 presunul hlavné mesto do Carihradu
- Valens (364 - 378) - bitka pri Adrianopole roku 378 sa niekedy považuje za začiatok stredoveku
- Arkadios (395 - 408)- čiže začiatok Byzantskej ríše roku 395; toto je najčastejší úzus pre začiatok ríše
- Zénón (474 - 491) - za jeho vlády roku 476 fakticky zanikla Západorímska ríša
- Hérakleios (610 - 641) - nahradil tradičný starorímsky cisársky titul „augustus“ gréckym cisárskym titulom „basileus“ a urobil gréčtinu úradným jazykom
- Konštantín I. Veľký (272 po Kr. – 337, vládol 306/324 – 337)
- Konstantios II. (317 – 361, vládol 337 – 361) – syn Konštantína I.
- Julián Apostata (331 – 363, vládol 361 – 363) – zať Konštantína I., švagor a prvý bratranec Konstantia II., vnuk Konstantia I.
- Valens (328 – 378, vládol 364 – 378) – brat západorímskeho cisára Valentiniána I.
- Fókas Tyran (???-610, vládol 602 – 610) – zvrhol Maurikia
- Bazil I. Macedónsky (811 – 886, vládol 867 – 886) – mal za manželku vdovu Michala III.
- Lev VI. Múdry (866 – 912, vládol 886 – 912) – považovaný za syna Basileia I. ; pravdepodobne syn Michala III.
- Alexander III. (870 – 913, vládol 912 – 913) – syn Basileia I.
- Konštantín VII. Porfyrogenétos (905 – 959, vládol 913 – 959) – syn Leva VI.
- Roman I. Lakapenos (spolucisár), (870 – 948, vládol 920 – 944) – svokor Konštantína VII.
- Roman II. Porfyrogenétos (939 – 963, vládol 959 – 963) – syn Konštantína VII.
- Nikeforos II. Fokas (912 – 969, vládol 963 – 969) – mal za manželku vdovu Romana II.; nevlastný otec Basileia II. a Konštantína VIII.
- Ján I. Tzimiskes (925 – 976, vládol 969 – 976) – švagor Romana II.
- Bazil II. Bulharobijca (958 – 1025, vládol 976 – 1025) – syn Romana II.
- Konštantín VIII. Porfyrogenétos (960 – 1028, vládol 1025 – 1028) – syn Romana II., brat Basileia II.
- Roman III. Argyros (968 – 1034, vládol 1028 – 1034) – zať Konštantína VIII. (prvý manžel Zoe)
- Michal IV. Paflagónsky (1010 – 1041, vládol 1034 – 1041) – mal za manželku vdovu Zoe
- Michal V. Kalafates (1015 – 1042, vládol 1041 – 1042) – synovec Michala IV.
- Zoe Porfyrogenéta a Theodora Porphyrogenéta (vládli 1042)
- Konštantín IX. Monomachos (1000 – 1055, vládol 1042 – 1055) – mal za manželku vdovu Michala IV. (tretí manžel Zoe)
- Theodora Porphyrogenéta, (980 – 1056, druhá vláda 1055 – 1056) – dcéra Konštantína VIII. (sestra Zoe)
- Michal VI. Stratiotikos (vládol 1056 – 1057) – vybrala ho Theodora
- Konštantín X. (1006 – 1067, vládol 1059 – 1067) – vybraný po Izákovom odchode do dôchodku
- Roman IV. Diogenes (1032 – 1072,vládol 1067 – 1071) – mal za manželku vdovu Konštantína X. Eudóciu Macrembolitissu
- Michal VII. (1050 - 1090, vládol 1071 - 1078) - syn Konštantína X.
- Nikeforos III. Botaneiates (1001 – 1081, vládol 1078 – 1081) – oženil sa s dcérou Konštantína X. a potom ju zapudil a vzal si vdovu Michala VII.
- Alexios I. (1057 – 1118, vládol 1081 – 1118) – synovec Izáka I.; mal za manželku praneter Konštantína X.
- Ján II. (1087 – 1143, vládol 1118 – 1143) – syn Alexia I.
- Manuel I. (1118 – 1180, vládol 1143 – 1180) – syn Jána II.
- Alexios II. (1169 – 1183, vládol 1180 – 1183) – syn Manuela I.
- Andronikos I. (1118 – 1185, vládol 1183 – 1185) – vnuk Alexia I.; synovec Jána II.; prvý bratranec Alexia II. ; mal za manželku vdovu Alexia II.
- Izák II. (1156 – 1204, prvá vláda 1185 – 1195) – pravnuk Alexia I.
- Alexios III. (1153 – 1211, vládol 1195 – 1203) – brat Izáka II.
- Alexios IV. (1182 – 1204, prvá vláda 1203 – 1204) – syn Izáka II.
- Izák II. a Alexios IV. (druhá vláda 1203 – 1204)
- Alexios V. Dukas Murtzuflos (1140 – 1204, vládol 1204) – zať Alexia III.
V exile v Nikajskom cisárstve
- Theodor I. (1174 – 1222, vládol 1204 – 1222) – zať Alexia III.
- Ján III. Dukas Vatatzes (1192 – 1254, vládol 1222 – 1254) – zať Theodora I.
- Theodor II. (1221 – 1258, vládol 1254 – 1258) – syn Jána III.
- Ján IV. (1250 – 1305, vládol 1258 – 1261) – syn Theodora II.
- Michal VIII. (1224 – 1282, vládol 1259/1261 – 1282) – 1259 – 1261 ešte v Nikajskom cisárstve ako spolucisár Jána IV.
- Andronikos II. (1258 – 1332, vládol 1282 – 1328) – syn Michala VIII.
- Michal IX. (fakticky spoluvládol 1295-1320) – syn a kolega Andronika II., nevládol vo vlastnom mene
- Andronikos III. (1297 – 1341, vládol 1328 – 1341) – vnuk Andronika II.
- Ján V. (1332 – 1391, vládol 1341 – 1391) – syn Andronika III.
- Ján VI. Kantakuzénos (1295 – 1383, regent 1341-1347, spolucisár 1347 – 1355) – svokor Jána V.
- Andronikos IV. (1348 – 1385, proticisár 1376 – 1379) – syn Jána V.
- Ján VII. (1370 – 1408, prvá vláda ako proticisár 1390) – syn Andronikos IV
- Manuel II. (1350 – 1425, vládol 1391 – 1425) – syn Jána V., brat Andronika IV.
- Ján VII. (druhá vláda ako spolucisár 1399 – 1402 (a 1408 v Solúne)) – syn Andronika IV.
- Ján VIII. (1392 – 1448, vládol 1425 – 1448) – syn Manuela II.
- Konštantín XI. (1405 – 1453, vládol 1448 – 1453) – syn Manuela II., brat Jána VIII.
V roku 1453 turecký sultán Mehmed II. dobyl Carihrad a nárokoval si titul caesar (cézar, t. j. cisár); jeho nasledovníci v tomto nároku pokračovali.