From Wikipedia, the free encyclopedia
Volvo Group (švédsky: Volvokoncernen) je skupina (koncern) podnikov, ktorých materskou spoločnosťou (ktorá reálne zahŕňa takmer len ústredie skupiny) je švédsky podnik Aktienbolaget Volvo (doslova: Akciová spoločnosť Volvo) [2]. Podniky skupiny vyrábajú najmä nákladné automobily, stavebné mechanizmy, riadiace systémy pre námorné a priemyselné aplikácie, letecké komponenty a poskytuje aj finančné služby.
Volvo Group | |
![]() | |
Právna forma | skupina podnikov s akciovou spoločnosťou na čele |
---|---|
Odvetvie | úžitkové vozidlá |
Založená | 1927 |
Sídlo | Göteborg, Švédsko |
Vedenie | Louis Schweitzer (Predseda) Leif Johansson (Prezident a CEO) |
Priemysel | automobilový |
Produkcia | nákladné automobily, autobusy, stavebné mechanizmy, námorné a priemyselné systémy, letecké komponenty, finančné služby |
Prevádzkový príjem | SEK 264,75 miliardy (2010)[1] |
Zisk | SEK 10,87 miliardy (2010)[1] |
Zamestnancov | 105,260 (koniec roku 2010)[1] |
Dcérske spoločnosti | Volvo Trucks, Mack Trucks, Renault Trucks, UD Trucks, Volvo Construction Equipment, Volvo Buses |
Web | www.volvogroup.com |
Skupina pôvodne vyrábala aj osobné automobily, ich výrobu však v roku 1999 predala a vyrába ich samostatný koncern Volvo Cars.
Automobilka Volvo bola založená 14. apríla 1927 v Göteborgu vyčlenením od výrobcu guľkových ložísk SKF. Ako skupina Volvo sa predstavuje od roku 1944.
Volvo znamená v latinčine "valím (sa), otáčam (sa)" (neurčitok "volvere"), čo má súvisieť s guľkovým ložiskom. Názov Volvo bol prvýkrát registrovaný v roku 1911 ako samostatná spoločnosť v rámci SKF AB, aj ako ochranná známka s úmyslom použitia pre špeciálnu sériu guľkových ložísk, ale tento nápad sa použil len krátko a SKF rozhodlo používať ako ochrannú známku pre všetky svoje výrobky "SFK".
V roku 1924 dvaja zakladatelia, obchodný riaditeľ SKF Assar Gabrielsson a inžinier Gustaf Larson sa rozhodli začať s výstavbou švédskej automobilky. Ich víziou bolo stavať automobily, ktoré by mohli vydržať zimné, hrboľaté švédske cesty a nízke teploty. To je odvtedy charakteristickým rysom produktov Volvo.[3]
Začiatky Volva siahajú do roku 1927, kedy zišiel z výrobnej linky v Göteborgu ich prvý automobil Volvo ÖV 4.[4] V tom roku bolo vyrobených len 280 automobilov.[5] Prvý nákladný automobil "Series 1" mal svoj debut v januári 1928 a okamžite si získal úspech a pozornosť aj mimo krajiny.[6] V roku 1930 Volvo predalo 639 automobilov, a čoskoro začal aj export nákladných automobilov do Európy. Po druhej svetovej vojne neboli automobily Volvo v Európe veľmi známe.[5]
Lodné motory boli súčasťou skupiny rovnako dlho ako nákladné automobily. Spoločnosť Pentaverken, ktorá bola založená v roku 1907, v roku 1935 ju získalo Volvo. Už v roku 1929 bol predstavený lodný motor U-21. Výroba pokračovala až do roku 1962.
Prvý autobus, s názvom B1 bol vyrobený v roku 1934 a začiatkom roku 1940 bol sortiment rozšírený o letecké motory.
Dňa 28. januára 1999 Volvo Group predalo svoju obchodnú oblasť Volvo Personvagnar (Volvo Car Corporation) spoločnosti Ford Motor Company za cenu 6,45 miliardy amerických dolárov. Z výslednou skupinou stanovenou do značnej miery stanovenej na úžitkové vozidlá. Volvo Personvagnar bolo následne v roku 2010 predané čínskej holdingovej spoločnosti Zhejiang Geely Holding Group. Dňa 2. januára 2001 spoločnosť Renault Véhicules Industriels' bola predaná Volvu, ktorý ju v roku 2002 premenoval na Renault Trucks. V dôsledku toho je bývalá materská spoločnosť Renaultu najväčším akcionárom s 20% podielom (na akciách a hlasovacích právach).
Posledných desať rokov prešla spoločnosť rýchlym rastom v oblasti služieb, napr. s finančnými riešeniami na podporu predaja obchodných výrobných jednotiek. V roku 2006 AB Volvo získalo od Nissan Motor Co Ltd, 13% akcií japonského výrobcu nákladných automobilov UD Trucks (bývalý Nissan Diesel) a stal sa hlavným akcionárom. V roku 2007 Volvo Group kompletne prevzalo vlastníctvo Nissan Diesel kvôli rozšíreniu svojej expanzie na pacifickom ázijskom trhu.[3][7]
Volvo Group je organizované do týchto "obchodné oblastí" (business areas):
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.