From Wikipedia, the free encyclopedia
Sudetonemecké povstanie,[9][10] tiež sudetské povstanie, povstanie sudetských (českých) Nemcov[7][11] a pod., bola organizovaná akcia Sudetonemeckej strany.
Sudetonemecké povstanie | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
Protivníci | |||||||||
![]()
|
![]()
| ||||||||
Velitelia | |||||||||
Jan Syrový Ludvík Krejčí |
Konrad Henlein Karl Hermann Frank Anton Pfrogner Wilhelm Canaris | ||||||||
Sila | |||||||||
Stráž obrany štátu:[5] 30 000 (22. september) |
Freikorps:[6] 10 – 15 000 (18. september) 26 000 (22. september) 34 – 41 000 (1. októbra) | ||||||||
Straty | |||||||||
Mŕtvi: 95[7] – 110[8] Zranení: 50 Zajatí: 2029 zajatých príslušníkov ozbrojených zložiek, železničiarov, poštových zamestnancov a členov ich rodín Civilisti: Neznámy počet civilných strát (dobrovoľníci a nevinné obete útočiacich ozbrojencov)[7] |
Mŕtvi:[pozn. 1] 52 Zranení: 65 Pohrešovaní: 19 | ||||||||
Straty čs. ozbrojených zložek činili v septembri a októbri v českých zemiach podľa Šrámka 95 mužov (z toho len v septembri 69).[7] Straty Freikorpsu a čs. jednotek (vyššie údaje) sú k 1. októbru podľa správy Friedricha Köchlinga.[8] | |||||||||
Rozkaz na začatie demonštrácií a provokácií bol vydaný 10. septembra 1938, povstanie vypuklo 12. septembra 1938, v deň Hitlerovho rozhlasového prejavu, po ktorom došlo k rozpútaniu násilia v česko-nemeckom pohraničí.[12] K čiastočnému upokojeniu situácie došlo 14. septembra s súvislosti so zavedením stanného práva.[9] Vo vojnovom stave s Nemeckom sa Československo nachádzalo podľa vyhlásenia exilovej vlády v Londýne z roku 1944 od 17. septembra 1938, kedy bol oficiálne založený Sudetonemecký zbor dobrovoľníkov.[13] Na nemeckej strane sa na bojových, teroristických a sabotážnych akciách podieľala aj spravodajská služba Abwehr a jednotky SS.[14]
Otvorené povstanie eskalovalo 22. septembra, kedy nepokoje zachvátili ďalšie oblasti na Morave a v Sliezsku. Česko-slovenské orgány reagovali vyhlásením ostrahy hranice, ktorú po vystupňovaní Hitlerových požiadaviek nasledovala 23. septembra všeobecná mobilizácia.[15] Bojové akcie Freikorpsu oficiálne ukončil rozkaz č. 30 z 30. septembra 1938, ale boje pokračovali aj po Mníchove, kedy ordneri útočili na ustupujúce česko-slovenské jednotky.[16] Podľa styčného dôstojníka OKW vykonal Freikorps do 1. októbra spolu 164 úspešných a 75 neúspešných akcií za cenu 52 padlých, 65 zranených a 19 nezvestných. Straty česko-slovenských ozbrojených zložiek mali činiť 110 mŕtvych, 50 zranených a 2029 zajatých.[8] Historik Pavel Šrámek uvádza za mesiac september celkom 69 padlých príslušníkov česko-slovenských ozbrojených síl v českých krajinách a v októbri 26 mŕtvych.[7]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.