![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Boundless_Informant_data_collection_-_DNI.jpg/640px-Boundless_Informant_data_collection_-_DNI.jpg&w=640&q=50)
PRISM (NSA)
From Wikipedia, the free encyclopedia
PRISM (doslova: hranol) alebo US-984XN je tajný národný bezpečnostný program elektronického sledovania, ktorý prevádzkuje National Security Agency (NSA) od roku 2007 v USA. PRISM je vládne kódové označenie, kým US-984XN je oficiálny názov operácie.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Boundless_Informant_data_collection_-_DNI.jpg/640px-Boundless_Informant_data_collection_-_DNI.jpg)
PRISM sa prevádzkuje pod dohľadom súdu United States Foreign Intelligence Surveillance Court na základe zákona Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA). Existenciu programu bez povolenia zverejnil subdodávateľ NSA Edward Snowden[1] a publikovali ju noviny The Guardian[2] a The Washington Post dňa 6. júna 2013.
Jeden zo Snowdenom zverejnených dokumentov uvádza, že PRISM SIGAD bol "hlavným zdrojom surových informácií používaných na analytické správy NSA". President's Daily Brief (denné informácie od spravodajských služieb americkému prezidentovi) citoval v roku 2012 údaje z programu PRISM ako zdroj v 1477 položkách. Snowdenom poskytnuté informácie sa dostali na verejnosť jeden deň po odhalení, že United States Foreign Intelligence Surveillance Court požadoval od telekomunikačnej spoločnosti „Verizon“, aby odovzdala NSA logy, ktoré neustále každodenne sledujú telefónne hovory všetkých jej zákazníkov.
Podľa Jamesa Clappera, ktorý zastáva funkciu Director of National Intelligence, sa PRISM nemôže používať na zámerné zacielenie na občanov USA či iných osôb v USA. Clapper povedal, že špeciálny súd, Kongres a exekutívna moc vykonávajú dohľad nad programom, a že komplikované postupy zabezpečujú, že získavanie, uchovávanie a šírenie údajov zozbieraných o Američanoch je minimalizované. Clapper vydal vyhlásenie a „fact sheet“ (prehľad faktov), aby opravil podľa jeho slov "významné chybné dojmy" v článkoch novín The Washington Post a The Guardian.