From Wikipedia, the free encyclopedia
Mrkvovité[1][2] alebo zelerovité[3][4] (lat. Apiaceae alebo Daucaceae) alebo staršie okolíkaté[5] (lat. Umbelliferae) je čeľaď dvojklíčnolistových rastlín z radu mrkvotvaré/zelerotvaré (Apiales).
Mrkvovité | |
![]() mrkva obyčajná | |
Vedecká klasifikácia | |
---|---|
Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku | |
Do čeľade patria napríklad rody mrkva (Daucus), zeler (Apium), petržlen (Petroselinum), paštrnák (Pastinaca), fenikel (Foeniculum), kôpor (Anethum), rasca (Carum), koriander (Coriandrum), bedrovník (Pimpinella), angelika (Angelica), boľševník (Heracleum), bolehlav (Conium), trebuľka (Anthriscus), žindava (Saniculum), kotúč (Eryngium), azorelka (Azorella), mekinleja (Mackinlaya), centela (Centella) a mnohé ďalšie (celkovo asi 450 rodov).[1]
čeľaď mrkvovité (Apiaceae):[6][1][7]
V minulosti sa do tejto čeľade niekedy zaraďoval napríklad aj rod pupkovník (Hydrocotyle; dnes patrí do čeľade aralkovité – Araliaceae), a naopak sa do tejto čeľade niekedy nezaraďovala časť dnešných podčeľadí mekinlejovaté a azorelkovaté. [8][9]
Čeľaď je rozšírená po celom svete, najmä v miernom pásme severnej pologule.[1]
Do čeľade patria kry, polokry, vzácne stromy, ale najmä byliny s dutými, článkovanými a ryhovanými stonkami. [1]
Kvety sú obyčajne malé, zložené do súkvetia, ktorým je najčastejšie zložený okolík. Plod je rozdelený na nažky (dvojnažka), zriedkavo ide o kôstkovicu.[1]