From Wikipedia, the free encyclopedia
Bršlen európsky[2] (staršie: bršlen obyčajný[3], ľudovo: bršlen; lat. Euonymus europaeus[4], syn. Euonymus vulgaris[5]) je opadavý ker alebo malý strom z rodu bršlen (Euonymus) z čeľade bršlencovité (Celastraceae), dorastajúci do výšky 2 až 6 m, zriedkavo až 8 m.[6]
Bršlen európsky | |
![]() Bršlen európsky; listy a plody | |
Stupeň ohrozenia | |
---|---|
![]() | |
Vedecká klasifikácia | |
Synonymá | |
Euonymus vulgaris | |
![]() | |
Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku | |
Európske bršleny sú nenápadné dreviny; sú však významnými sprievodcami ekologicky odlišných spoločenstiev. Rastú v podraste listnatých a zmiešaných hájov, ba aj vo vyslovene teplomilných lesostepných formáciách a rovnako dobre prosperujú vo vlhkých lužných lesoch. Sú to časté dreviny aj v odlesnenej krajine.[7]
Bršlen európsky je ker s konármi v mladosti zelenými, oblými, po čase hnedými, štvorhrannými alebo dokonca krídlatými. Protistojné listy majú jednoduchú čepeľ, dlhú až 10 cm, širokú až 3,5 cm podlhovasto kopijovitú.[7] Okraje listov sú vrúbkované a jemne pílkovité a listy majú drsný povrch a zospodu sú modrozelené. Stopky sú 5 až 10 mm dlhé.[6]
Púčiky sú 2 až 4 mm dlhé, vajcovité, ostro špicaté.[6] Súkvetia sú pazušné, zložené z troch až deviatich bledozelených, obyčajne obojpohlavných kvetov,[7] vzácne aj jednopohlavných.[8] Kvety sú štvorpočetné, s priemerom 8 až 12 mm.[9] Kališné lístky okrúhlasté, asi 1 mm dlhé, korunné lístky 3 až 5 mm dlhé, vajcovité alebo vajcovite podlhovasté.[8] Kvitne v máji až júni.[8]
Plody dozrievajú v septembri až októbri.[6] Plod je charakteristická štvorhranná tobolka, 10 až 15 mm široká,[8] ktorá obsahuje semená v oranžovom miešku.[7]
Bršlen je vo veľkosti a tvare listov, ako aj vo farbe plodov, premenlivý.[8]
Bršlen európsky rastie v celej Európe od Veľkej Británie po stredoeurópsku časť Ruska, na severe po juh Škandinávie, na juhu po Malú Áziu a južné pobrežie Kaspického mora.[7] Vo všeobecnosti rastie v nízkych až stredných nadmorských výškach, od hladiny mora do nadmorskej výšky 1 300 m na Sicílii.[6] Na severovýchode USA a na Novom Zélande je považovaný za invázny druh.[6]
Bršlen európsky osídľuje prevažne okraje lesov, čistinky a otvorené lesy, preferuje strednú vlhkosť a dobre odvodnené, najlepšie alkalické pôdy v úplnom až čiastočnom tieni. Často sa vyskytuje ako podrastový ker, hlavne v zmiešaných mezofilných lesoch s prevahou duba letného, duba zimného, hrabu obyčajného, tvoriacich dubovo-hrabové lesné spoločenstvá, spolu s jaseňom štíhlym a javorom poľným.[6]
Plodový miešok požiera celý rad živočíchov a jeho semená sú tak rozširované najmä vtákmi a hlodavcami.[6]
Drevo bršlena európskeho je všestranne využiteľné. Má žltú farbu, je husté a tvrdé. Používalo sa na výrobu náradia[7] ale aj preglejky, špáradiel, pletacích ihlíc, hrebeňov, vretien a pre dobrú tepelnú odolnosť aj na výrobu fajok.[6]
Čerstvé listy, sušené plody a semená sú vhodné na vonkajšie použitie pri liečbu svrabu, vší, kliešťov a iných kožných parazitov.[10] Kôra, listy a semená sa používali ako preháňadlo, ale sú toxické.[6]
Drevo bršlena sa používa tiež na výrobu uhlíkov na kreslenie a na výrobu dreveného uhlia.[6] Červený miešok sa v minulosti používal aj na výrobu farbív.[6]
Pre bršlen európsky neexistujú žiadne vážne hrozby. Je však primárnym hostiteľom, na ktorom zimuje voška maková a voška broskyňová (Myzus persicae), ktoré sú rozšírenými škodcami veľkého množstva plodín. Ako opatrenie proti voškám sa bršleny v minulosti odstraňovali zo živých plotov a lesov (napr. Anglicko), hoci súčasné populácie sa zdajú byť stabilné.[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.