Glas ili fon, u jezikoslovlju, najmanji raspoznatljivi govorni odsječak, odonosno najmanju raspoznatljivu govornu jedinicu. Glas je najmanji odsječak govora koji se može ponavljati ili zamjenjivati.
![]() |
Glas je najmanja jezična jedinica kojom razlikujemo značenje riječi. Znak kojim se glas bilježi je slovo, Glasovi mogu biti: Prema načinu tvorbe, prema mjestu tvorbe i prema zvučnosti
Dva su glasa različita ako se razlikuju za barem jedno opažajno obilježje. Tako je npr. glas u riječi Ana različit od glasa u riječi Anka. Prvi je glas po mjestu tvorbe nadzubni (alveolarni) a drugi mekonepčani (velarni).
Podjela glasova u srpskohrvatskom
Samoglasnici
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/Dijagram1.jpg/220px-Dijagram1.jpg)
Samoglasnici, otvornici ili vokali u fonetskom smislu glasovi su koji se stvaraju bez zapreke u govornom traktu tako da zračna struja slobodno prolazi od pluća do usana.
Samoglasnici u standardnom srpskohrvatskom jeziku u fonetskom smislu su: [a], [e], [i], [o], [u] i dvoglas [] (ije).
U fonološkom smislu samoglasnici su slogotvorni glasovi.
U tom smislu, osim gore navedenih samoglasnika, i slogotovorno [] predstavlja samoglasnik u srpskohrvatskom jeziku (crv, prst).
Suglasnici
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Dijagram2.jpg/320px-Dijagram2.jpg)
Suglasnici, konsonanti ili zatvornici (u fonetskom smislu) glasovi su koji se stvaraju tako da je prolaz zračnoj struji potpuno ili djelomično zatvoren.
Suglasnici u srpskohrvatskom jeziku su: [b], [] (c), [] (č), [] (ć), [d], [] (dž), [] (đ), [f], [g], [] (h), [j], [k], [l], [] (lj), [m], [n], [] (nj), [p], [r], [s], [] (š), [t], [] (v), [z] i [] (ž).
Samoglasnici i suglasnici nižu se u riječi, a onaj dio riječi koji se može izgovoriti kao izgovorna cijelina naziva se slog.
Suglasnici se dijele po tvorbenom mjestu i načinu.
Suglasnici po tvorbenom mjestu:
usnenici: b, p, m
zubousnenici: v, f
zubnici: c, z, s, d, t, n
desnici: r, l
nepčanici: j, lj, nj, đ, dž, š, č, ć
jedrenici: k, g, h
Suglasnici po tvorbenom načinu: zvonačnici (sonanti) i šumnici (konsonanti)
Šumnici se po zvučnosti dijele na zvučne i bezvučne.
Zvučni | b | d | g | z | ž | đ | dž | - | - | - |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Bezvučni | p | t | k | s | š | ć | č | c | f | h |
Odnos čestoće pojavljivanja u srpskohrvatskom jeziku je 45% samoglasnici naspram 55% suglasnici.[1]
Povezano
Izvori
Literatura
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.