From Wikipedia, the free encyclopedia
Teodor Diamant (n. Teodor Mehtupciu; n. 1810 – d. 1841) a fost primul gânditor revoluționar țărănist, un reprezentant al socialismului utopic în Țara Românească. Punând bazele doctrinei politice a țărănismului el a căutat să adapteze doctrina fourieristă la relațiile economice din țările române din acea perioadă, dar era limitat deoarece concepea reorganizarea societății într-un mod destul de naiv, fără schimbări în domeniul puterii politice, prin experimentarea în mic a unor noi rânduieli economice, pentru crearea și extinderea cărora nu existau însă condiții obiective.
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
În 1835 a înființat, la Scăeni, județul Săcueni, un falanster, intitulat Societatea agronomică și manufacturieră sau Colonia soților agronomi. Societatea a fost desființată de autorități un an mai târziu.
În stil revoluționar țărănist în anul 1841 a propus autorităților moldovenești reorganizarea vieții rurale solicitând eliberarea fără despăgubiri a tuturor iobagilor și robilor, cât și emanciparea țărănimii. Propunerea lui cuprindea reorganizarea satelor în „colonii agricole-industriale“, unde proprietatea să fie colectivizată, dar din păcate nu a fost acceptată.
A preconizat lichidarea analfabetismului și a superstițiilor, dezrobirea romilor, precum și inovatii pedagogice (configurarea învățământului tehnic prin ideea unirii instrucției copiilor cu munca productivă de exemplu). În 1841, Teodor Diamant a încercat să creeze în Moldova familistere, un fel de colonii agricole-industriale, în care pământul urma să fie lucrat cu ajutorul forței de muncă a țiganilor robi și în cadrul cărora urmau să coexiste forme de producție și repartiție capitaliste și socialiste.
S-a născut în Moldova. Era un om de frunte, inteligent, muncitor, stăruitor și plin de devotament. Avea un temperament entuziast, când îmbrățișa o idee, i se consacra cu trupul și cu sufletul. În țară a studiat la școala grecească și la Colegiul Sfântul Sava, fiind elev al lui Gheorghe Lazăr și Eufrosin Poteca. Cunoștea limbile franceză, germană, greacă și italiană.
A studiat matematica la München și la Paris, unde a intrat în contact cu ideile socialismului utopic și a devenit discipol al lui Charles Fourier.
Reîntors în țară, a colaborat la Curierul Românesc, unde și-a expus concepțiile social-economice. A fost bine primit în cercurile liberale din București, reușind să-l atragă cu ideile sale pe tânărul Emanoil (Manolache) Bălăceanu, fiul lui Nae Bălăceanu din Ploiești, care moștenise o avere însemnată, ce cuprindea și moșia Scăeni, aflată pe teritoriul actualului oraș prahovean Boldești-Scăeni. Bălăceanu își arendase dezavantajos moșia unui anume Teodor Zaplan, cu care a intrat în conflict, ajungând în urma unor acțiuni în instanță dator acestuia. Pentru a evita plata datoriei, Bălăceanu a acceptat să dea moșia în arendă unei colectivități de familii, aduse de Diamant, care dorea înființarea unui falanster, un fel de colonie agricolă-industrială care funcționa după principiile socialismului utopic.[1]
Falansterul a fost înființat la 10 martie 1835 și avea denumirea Societatea agronomică și manufacturieră sau Colonia soților agronomi. Înainte de desființare avea aproximativ 100 de membri. Ea a eșuat după mai puțin de un an, „soții agronomi” părăsind-o, nemulțumiți de rezultate, de condițiile de muncă, și de lipsa interesului lui Bălăceanu față de proiect.[1][2]
A fost închis la Mănăstirea Snagov. La eliberarea lui din Snagov, Diamant n-a mai găsit ospitalitatea cu care era obișnuit.[necesită citare] Fără a renunța la ideile lui și la speranța de a-și realiza planul, a îmbrățișat, ca mijloc de trai, meseria de inginer topograf și hotarnic; moare în urma căpătării unui „junghi bun, care în puține săptămâni l-a dat într-o oftică galopantă. Catinca Câmpineanu, care se afla la moșie, a trimis de l-a transportat de la Telega la Câmpina; i-a fost însă peste putință a-l face să admită un medic și a renunța la tratamentul Leroy, pe care l-a urmat până s-a stins” .
Cartea sa, „Scrieri economice”, a apărut postum, la Editura Științifică, în 1958, în timpul regimului comunist care identificase în el un precursor și care îl folosea pentru a se autolegitima. În același context a apărut în 1979 filmul Falansterul, în regia lui Savel Știopul, inspirat din experimentul lui Teodor Diamant.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.