Filip al IV-lea cel Frumos
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Filip al IV-lea cel Frumos (franceză Phlippe IV le Bel) (n. iunie 1268, Fontainebleau, Île-de-France, Franța – d. , Fontainebleau, Île-de-France, Franța) a fost regele Franței din 1285 până în 1314, fiind membru al dinastiei Capețiene. Personalitatea sa rece și severă i-a adus porecla de „Regele de Fier” sau „Regele de marmură”. Contemporanul său, Bernard Saisset, episcop de Pamiers, spunea despre el că „Nu știe decât să privească oamenii fără să spună nimic. Nu e nici om, nici fiară, e o statuie...”.
Filip al IV-lea cel frumos | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Poreclă | le Bel ![]() |
Născut | aprilie–iunie 1268 Fontainebleau, Franța |
Decedat | (46 de ani)
Fontainebleau, Franța |
Înmormântat | Biserica Saint Denis, Franța |
Cauza decesului | cauze naturale (accident vascular cerebral) ![]() |
Părinți | Filip al III-lea al Franței Isabela de Aragon |
Frați și surori | Margareta a Franței, regină a Angliei Blanche a Franței Ludovic al Franței[*] Carol de Valois[1] Ludovic, conte de Évreux[*] ![]() |
Căsătorit cu | Ioana I de Navarra |
Copii | Ludovic X Filip V Carol al IV-lea Isabela, regină a Angliei |
Religie | creștinism ![]() |
Ocupație | conducător[*] ![]() |
Limbi vorbite | Franceza veche limba latină ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | Duke of Normandy[*] king of France Rey de Navarra[*] |
Familie nobiliară | Casa Capet |
Rege al Franței | |
Domnie | 5 octombrie 1285 – 29 noiembrie 1314 |
Încoronare | 6 ianuarie 1286, Reims |
Predecesor | Filip al III-lea |
Succesor | Ludovic al X-lea |
Rege al Navarei cu Ioan I | |
Domnie | 16 august 1284–4 aprilie 1305 |
Predecesor | Ioan I |
Succesor | Ludovic al X-lea |
Modifică date / text ![]() |
Filip cel Frumos a fost fiul regelui Filip al III-lea (1245-1285) și al reginei Isabela d'Aragon (1247-1271). La data de 16 august 1284 se căsătorește cu Ioana I de Navara, astfel devenind regele Navarei din 1284 până în 1305, când moare Ioana. Nu s-a recăsătorit niciodată.
În timpul domniei sale a crescut considerabil rolul hegemonic al Franței pe plan european.
Războaiele împotriva Angliei și Franței au generat nevoi financiare, pe care regele a încercat să le rezolve prin impozitarea Bisericii. Papa Bonifaciu al VIII-lea a interzis episcopilor francezi să plătească impozite către stat, invocând imunitatea fiscală a clerului. Drept răspuns, regele Franței a dus o politică de îngrădire a influenței papei de la Roma, iar la conclavul din anul 1305 a obținut alegerea arhiepiscopului de Bordeaux în scaunul papal. La presiunea lui Filip cel Frumos acesta, sub numele de Clement al V-lea, a mutat reședința papală de la Roma la Avignon în anul 1309, act care a marcat începutul captivității papilor la Avignon (1309-1377).
Regele a dus de asemenea o politică de îngrădire a puterii Ordinului Templier, față de care statul avea datorii considerabile. Superstiția zilei de vineri 13 își are originea în arestarea majorității cavalerilor templieri (inclusiv marele maestru) la ordinul său, în data de vineri 13 octombrie 1307.
Actul formal de desființare a cavalerilor templieri a fost emis de fostul arhiepiscop de Bordeaux, Bertrand de Got, devenit papa Clement al V-lea, cu sediul la Avignon, în data de 22 martie 1312. Jacques de Molay, ultimul mare maestru al cavalerilor templieri, a fost executat pe 18 martie 1314 în timp ce un tribunal bisericesc discuta apelul formulat de Molay la sentința de condamnare la moarte. Atât regele Filip cel Frumos, cât și papa Clement al V-lea, de care templierii s-au simțit trădați, au murit în același an 1314.
Cu Ioana I de Navara a avut șapte copii:
Trei din fii săi au devenit regi ai Franței, și o fiică regină consort a Angliei ca soție a regelui Eduard al II-lea.
Filip IV al Franței | Tată: Filip III |
Bunic patern: Ludovic IX |
Străbunic patern: Ludovic al VIII-lea |
Străbunică paternă: Blanche a Castiliei | |||
Bunică paternă: Margareta de Provence |
Străbunic patern: Ramon Berenguer IV, Conte de Provence | ||
Străbunică paternă: Beatrice de Savoia | |||
Mamă: Isabela de Aragon |
Bunic matern: Ioan I de Aragon |
Străbunic matern: Petru II de Aragon | |
Străbunică matern: Maria de Montpellier | |||
Bunică maternă: Violant a Ungariei |
Străbunic matern: Andrei al II-lea al Ungariei | ||
Străbunică maternă: Violant de Courtenay |