Uimitoarea aventură a misiunii Barsac
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Uimitoarea aventură a misiunii Barsac (în franceză L'Étonnante aventure de la mission Barsac) este un roman ale cărui prime 5 capitole au fost scrise de Jules Verne, restul capitolelor fiind opera fiului său, Michel Verne. Această carte a apărut inițial în foileton și a fost publicată în 1919, după moartea lui Jules Verne. Romanul relatează o expediție în Africa, în regiunea buclei fluviului Niger. Ilustrațiile cărții sunt realizate de George Roux.
Uimitoarea aventură a misiunii Barsac | |||||||
![]() | |||||||
Informații generale | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Autor | Jules Verne | ||||||
Gen | roman de aventuri | ||||||
Serie | Voyages extraordinaires | ||||||
Ediția originală | |||||||
Titlu original | L'Étonnante aventure de la mission Barsac | ||||||
Limba | Limba franceză | ||||||
Editură | Hetzel | ||||||
Ilustrator | George Roux | ||||||
Țara primei apariții | Franța | ||||||
Data primei apariții | 1919 | ||||||
Cronologie | |||||||
Modifică date / text ![]() |
Romanul începe cu un jaf care are loc la Banca Centrală din Londra. Atacul poartă semnele distinctive ale unuia dintre fiii lordului Buxton Glenor, administrator al băncii. Suspectul, Robert Lewis Buxton, dispare din scena.
Guvernul francez îl trimite în Africa pe deputatul Barsac, a cărui misiune este de a stabili dacă nativii din coloniile africane sunt destul de civilizați pentru a obține drept de vot. Alături de el mai călătoresc Jane Mornas și însoțitorul ei, Saint-Bérain. Jane Mornas este, de fapt Jane Buxton, fiica lordului Buxton Glenor, care vrea să-și reabiliteze fratele, considerat trădător pe aceste meleaguri.
Expediția trece printr-o serie de probleme pe măsură ce înaintează mai adânc în inima continentului, apropiindu-se de fluviul Niger. Jane găsește mormântul fratelui el și, la deshumare, se constată că acesta nu a murit ucis de glonț, ci de o lovitură de cuțit primită în spate. Bănuielile conduc către banditul Harry Killer, care a construit un oraș în deșert. Pentru a scăpa de răzbunarea acestuia, grupul se retrage într-un loc izolat, numit Uzina, pe care Harry Killer îl asediază. Jane află adevărul despre afacerile murdare care l-au ajutat pe Killer să-și finanțeze orașul, precum și despre încercarea acestuia de a păta onoarea familiei ei, în care se înscrie și jaful de la Banca Centrală din Londra.
Partea întâi
|
Partea a doua
|
Romanul lui Jules Verne începe descriind, cu vervă și talent, jaful armat al unei bănci londoneze.
Michel Verne a descris examenul medico-legal al unui schelet.
Michel Verne a descris un dispozitiv ce permitea declanșarea ploii într-o regiune semideșertică, dispozitiv aparținând domeniului științifico-fantastic chiar și astăzi.
Jules Verne a dorit să folosească această carte pentru a face elogiul limbii esperanto ca un limbaj universal. Fiul său va păstra ideea unui oraș (Blackland) în care sunt vorbite mai multe limbi, dar nu va face nicio aluzie la esperanto.
În iulie 1903, când a început să scrie acest roman pe baza unei scenariu detaliat, Jules Verne a plasat acțiunea în Congo.
După ce în presă, în iulie și august 1903, urmându-l pe Edmund Dene Morel, s-a făcut ecoul abuzurilor grave întreprinse împotriva populațiilor indigene, Jules Verne a suspendat redactarea romanului. Michel Verne va publica în 1913 o versiune finalizată de el, fără însă ca numele său să fie menționat.
Acțiunea romanului finalizat de Michel Verne este situată în Sudanul francez (aflat astăzi pe teritoriile statelor Mali și Burkina Faso), fără îndoială pentru a urma proiectul inițial al lui Jules Verne ce nu mai putea situa această poveste idealizată într-o regiune adusă în prim-planul actualității datorită cruzimii și abuzurilor produse aici (presa va menționa 30 de milioane de morți, ceea ce pare puțin probabil). Acțiunea este localizată, prin urmare, în bucla fluviului Niger. Autorii citează mai multe nume care ne fac să visăm:
Jules Verne a descris explorarea buclei fluviului Niger de către medicii Barth (1853) și Crozat (1890), precum și de către locotenentul Caron (1887) sau colonelul Audéoud (1898).[A] Romanul arată importanța Ministerului Coloniilor și rolul armatei în aceste regiuni sălbatice. Moneda utilizată în această parte a Africii era kauri sau ghiocul, o varietate de scoică. Jules și Michel Verne au fost împotriva sclaviei, însă au avut prejudecățile rasiste ale epocii lor:
Unele elemente ale acestui roman au fost incluse în serialul de desene animate japoneze The Secret of Blue Sand (în japoneză Pata Pata hikôsen No Bôken) realizat de Yuichiro Yano. Există un alt desen animat japonez cu un titlu asemănător Nadia, The Secret of Blue Water, liber inspirat după romanul Douăzeci de mii de leghe sub mări, un alt roman de Jules Verne.
Filmul Sahara din 2005 (cu Penélope Cruz și Lambert Wilson) preia anumite elemente din această carte: fluviul Niger și orașul industrial aflat în mijlocul deșertului. Aceste elemente nu provin direct din cartea lui Jules Verne, ci din romanul Sahara al lui Clive Cussler, care s-a inspirat din opera lui Jules Verne.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.